[
  {
    "id": "q-001",
    "category": "etikk",
    "week": 2,
    "question": "Hva er forskjellen mellom etikk og moral ifølge pensum?",
    "options": [
      "Etikk er praktiske normer, moral er teoretisk refleksjon",
      "Etikk er et fag og systematisk refleksjon, moral er personlige/felles oppfatninger lært gjennom omgang med andre",
      "Etikk er lovregulert, moral er frivillig",
      "Det er ingen reell forskjell mellom dem"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Etikk er et fag og systematisk refleksjon over hva som er rett og galt, læres gjennom studier. Moral er de personlige og felles oppfatningene om rett og galt, læres gjennom omgang med andre mennesker.",
    "subtopic": "Moral vs etikk"
  },
  {
    "id": "q-002",
    "category": "etikk",
    "week": 3,
    "question": "Hvilket av de seks etiske prinsippene handler om at like tilfeller skal behandles likt?",
    "options": [
      "Rettferdighetsprinsippet",
      "Autonomiprinsippet",
      "Likhetsprinsippet",
      "Velgjørenhetsprinsippet"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Likhetsprinsippet (Principle of equality) sier at like tilfeller skal behandles likt, og at alle skal få de samme mulighetene. Rettferdighetsprinsippet handler derimot om rimelig behandling tilpasset individuelle behov.",
    "subtopic": "De seks prinsipper"
  },
  {
    "id": "q-003",
    "category": "etikk",
    "week": 3,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom ikke-skade-prinsippet og føre-var-prinsippet?",
    "options": [
      "Ikke-skade gjelder bedrifter, føre-var gjelder myndigheter",
      "Ikke-skade gjelder kjent risiko, føre-var gjelder usikker, potensielt alvorlig risiko",
      "Ikke-skade er lovpålagt, føre-var er frivillig",
      "Det er ingen forskjell – de er synonymer"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Ikke-skade-prinsippet (non-maleficence) anvendes når risikoen er kjent. Føre-var-prinsippet anvendes ved vitenskapelig usikkerhet der mulige skader kan være alvorlige eller uopprettelige – manglende kunnskap er ikke grunn til å gjøre ingenting.",
    "subtopic": "De seks prinsipper"
  },
  {
    "id": "q-004",
    "category": "etikk",
    "week": 4,
    "question": "Hvem regnes som grunnleggeren av pliktetikken og det kategoriske imperativ?",
    "options": [
      "John Stuart Mill",
      "Immanuel Kant",
      "Aristoteles",
      "Jürgen Habermas"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Immanuel Kant (1724-1804) er pliktetikkens grunnlegger. Hans kategoriske imperativ sier at man skal handle etter regler som kunne vært universelle, og behandle mennesker som mål – aldri kun som middel.",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)"
  },
  {
    "id": "q-005",
    "category": "etikk",
    "week": 4,
    "question": "Hvilken etisk teori sier at en handling er moralsk riktig hvis den gir størst mulig lykke til flest mulig?",
    "options": [
      "Pliktetikk",
      "Dydsetikk",
      "Utilitarisme",
      "Diskursetikk"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Utilitarismen, hovedsakelig knyttet til John Stuart Mill, sier at en handling er moralsk riktig hvis den maksimerer nytte – det vil si størst mulig lykke eller velvære for flest mulig mennesker. Det er en form for konsekvensetikk.",
    "subtopic": "Moral vs etikk"
  },
  {
    "id": "q-006",
    "category": "etikk",
    "week": 4,
    "question": "Hvilken etiker stilte spørsmålet 'Hva ville et godt menneske gjort?' og fokuserte på karakter og dyder?",
    "options": [
      "Immanuel Kant",
      "Jeremy Bentham",
      "Aristoteles",
      "Adam Smith"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Aristoteles er grunnleggeren av dydsetikken (virtue ethics). Den fokuserer på menneskets karakter og dyder (mot, ærlighet, visdom). Praktisk klokskap (phronesis) og eudaimonia (det gode liv) er sentrale begreper.",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)"
  },
  {
    "id": "q-007",
    "category": "etikk",
    "week": 4,
    "question": "Hvilken formulering er Kants 'humanitetsformulering' av det kategoriske imperativ?",
    "options": [
      "Handle etter den maksimen du kan ville skal bli allmenn lov",
      "Handle slik at du alltid bruker menneskeheten som et mål, aldri bare som et middel",
      "Den største lykke for det største antall",
      "Vær et godt menneske med praktisk klokskap"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Kants humanitetsformulering sier: 'Handle slik at du alltid bruker menneskeheten både i din egen person og i enhver annens person samtidig som et formål og aldri bare som et middel.' I næringsliv betyr dette at ansatte ikke kun skal ses som produksjonsfaktorer.",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)"
  },
  {
    "id": "q-008",
    "category": "etikk",
    "week": 5,
    "question": "Hvilket prinsipp i Kvalnes' navigasjonshjul stiller spørsmålet 'Er det lovlig?'",
    "options": [
      "Etikk",
      "Moral",
      "Juss",
      "Omdømme"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Juss-sektoren i Kvalnes' navigasjonshjul stiller spørsmålet 'Er det lovlig?'. De seks sektorene er: Juss (lovlig?), Identitet/verdi (samsvar med verdier?), Moral (riktig?), Omdømme (troverdighet?), Økonomi (lønner det seg?), Etikk (lar det seg begrunne?).",
    "subtopic": "Moral vs etikk"
  },
  {
    "id": "q-009",
    "category": "etikk",
    "week": 5,
    "question": "Hvor mange sektorer/perspektiver har Kvalnes' navigasjonshjul?",
    "options": [
      "Fire",
      "Fem",
      "Seks",
      "Syv"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Navigasjonshjulet har seks sektorer med 'Hva gjør du?' i sentrum: Juss, Identitet/verdi, Moral, Omdømme, Økonomi og Etikk. Modellen brukes for å analysere etiske dilemmaer fra flere perspektiver.",
    "subtopic": "Moral vs etikk"
  },
  {
    "id": "q-010",
    "category": "etikk",
    "week": 5,
    "question": "Hva er det første steget i Crane og Mattens 5-fasemodell for etiske beslutninger?",
    "options": [
      "Innsamling av informasjon og vurdering",
      "Identifikasjon av et problem eller mulighet",
      "Valg mellom alternativer",
      "Gjennomføring av beslutning"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Fase 1 i Crane og Mattens modell er Identifikasjon av et problem eller mulighet. Deretter følger: 2) Innsamling/vurdering, 3) Valg mellom alternativer, 4) Gjennomføring, 5) Resultat/læring (sirkulær – sløyfer tilbake til fase 1).",
    "subtopic": "Beslutningsmodeller"
  },
  {
    "id": "q-011",
    "category": "etikk",
    "week": 4,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom konsekvensetikk og ikke-konsekvensetikk?",
    "options": [
      "Konsekvensetikk vurderer handlinger ut fra utfall, ikke-konsekvensetikk ut fra plikter, regler, karakter eller intensjon",
      "Konsekvensetikk er moderne, ikke-konsekvensetikk er klassisk",
      "Konsekvensetikk gjelder bedrifter, ikke-konsekvensetikk gjelder individer",
      "Konsekvensetikk er deontologisk, ikke-konsekvensetikk er teleologisk"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Konsekvensetikk (teleologi) vurderer riktigheten av en handling ut fra dens konsekvenser (eks. utilitarisme). Ikke-konsekvensetikk vurderer handlinger ut fra plikter (Kant), karakter (Aristoteles) eller intensjoner – ikke utfall.",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)"
  },
  {
    "id": "q-012",
    "category": "etikk",
    "week": 3,
    "question": "Hva kjennetegner et 'ekte' etisk dilemma ifølge pensum?",
    "options": [
      "Det er klart hva som er riktig, men fristende å velge noe annet",
      "Begge handlingsalternativene er like gode – eller i det minste ikke dårligere valg",
      "Det er en konflikt mellom personlig moral og lovverket",
      "Det handler alltid om bestikkelse i internasjonale forhandlinger"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Et ekte dilemma oppstår når begge handlingsalternativene er like gode – eller i det minste ikke dårligere valg. Et falskt dilemma er når det er klart hva som er riktig, men fristende å velge noe annet (eks. å jukse).",
    "subtopic": "Etiske dilemmaer"
  },
  {
    "id": "q-013",
    "category": "etikk",
    "week": 3,
    "question": "Hva er forskjellen mellom normativ og deskriptiv etikk?",
    "options": [
      "Normativ etikk beskriver hva folk faktisk gjør, deskriptiv etikk anbefaler hva man bør gjøre",
      "Normativ etikk gir veiledning om hva man bør gjøre, deskriptiv etikk beskriver hva folk faktisk tror og gjør uten å bedømme",
      "Normativ etikk er religiøs, deskriptiv etikk er sekulær",
      "Normativ etikk gjelder individer, deskriptiv etikk gjelder organisasjoner"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Normativ etikk forsøker å fastsette hva som er moralsk riktig og galt, og gir veiledning om hvordan vi bør handle. Deskriptiv etikk beskriver og analyserer hva mennesker faktisk tror om moral og hvordan de handler, uten å bedømme.",
    "subtopic": "Moral vs etikk"
  },
  {
    "id": "q-014",
    "category": "etikk",
    "week": 5,
    "question": "Hvilket dyrebart begrep i dydsetikken refererer til 'det gode, blomstrende liv' som normativt mål?",
    "options": [
      "Phronesis",
      "Eudaimonia",
      "Telos",
      "Ataraxia"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Eudaimonia er det gode, blomstrende liv i aristotelisk dydsetikk – det normative målet. Phronesis er den praktiske klokskapen som kreves for å oppnå det. Begge er sentrale begreper i Aristoteles' etikk.",
    "subtopic": "Dydsetikk (Aristoteles)"
  },
  {
    "id": "q-015",
    "category": "baerekraft",
    "week": 2,
    "question": "Hvem ledet kommisjonen som i 1987 ga den klassiske definisjonen av bærekraftig utvikling?",
    "options": [
      "Kofi Annan",
      "Gro Harlem Brundtland",
      "Kate Raworth",
      "John Elkington"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Gro Harlem Brundtland ledet Verdenskommisjonen for miljø og utvikling som i 1987 publiserte rapporten 'Our Common Future'. Definisjonen: 'En utvikling som imøtekommer dagens behov uten å ødelegge mulighetene for at kommende generasjoner skal få dekket sine behov.'",
    "subtopic": "Brundtland og SDG"
  },
  {
    "id": "q-016",
    "category": "baerekraft",
    "week": 2,
    "question": "Hva står de tre P-ene i Triple Bottom Line (TBL) for?",
    "options": [
      "People, Profit, Process",
      "People, Planet, Profit",
      "Planet, Politics, Profit",
      "People, Performance, Planet"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Triple Bottom Line (Elkington 1997) består av de tre P-ene: People (sosiale forhold), Planet (miljø/økologi) og Profit (økonomi). Disse kalles også de 'tre pilarene' av bærekraft.",
    "subtopic": "Triple Bottom Line"
  },
  {
    "id": "q-017",
    "category": "baerekraft",
    "week": 2,
    "question": "Hvor mange bærekraftsmål (SDGs) og delmål har FN vedtatt for 2030?",
    "options": [
      "15 mål og 150 delmål",
      "17 mål og 169 delmål",
      "20 mål og 200 delmål",
      "12 mål og 100 delmål"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "FNs bærekraftsmål (SDG) består av 17 mål og 169 delmål, vedtatt i 2015 med frist i 2030. Alle målene skal oppnås – det er ingen prioritering eller rangering.",
    "subtopic": "Brundtland og SDG"
  },
  {
    "id": "q-018",
    "category": "baerekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hvem utviklet smultringmodellen (Doughnut Economics)?",
    "options": [
      "John Elkington",
      "Kate Raworth",
      "Michael Porter",
      "Johan Rockström"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Smultringmodellen ble utviklet av økonomen Kate Raworth (2017). Den indre sirkelen er det sosiale fundamentet (grunnleggende behov), den ytre sirkelen er det økologiske taket (planetens tålegrenser). Mellom dem ligger 'et trygt og rettferdig rom for menneskeheten'.",
    "subtopic": "Triple Bottom Line"
  },
  {
    "id": "q-019",
    "category": "baerekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hvor mange planetariske tålegrenser (planetary boundaries) er det i rammeverket fra Stockholm Resilience Centre?",
    "options": [
      "Syv",
      "Åtte",
      "Ni",
      "Ti"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Rammeverket har ni tålegrenser: klimaendringer, tap av biologisk mangfold, nitrogen-/fosforsyklus, havforsuring, endringer i arealbruk, ferskvannsforbruk, atmosfærisk aerosolkonsentrasjon, ozonlagsnedbrytning og nye kjemiske stoffer.",
    "subtopic": "Planetens tålegrenser"
  },
  {
    "id": "q-020",
    "category": "baerekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hva utgjør den indre sirkelen i smultringmodellen?",
    "options": [
      "Økologisk tak / planetens tålegrenser",
      "Sosialt fundament med grunnleggende behov",
      "Profittmargin",
      "Bedriftens kjernevirksomhet"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Den indre sirkelen i smultringmodellen er det sosiale fundamentet – grunnleggende behov som mat, vann, helse, utdanning, likestilling, bolig, energi, fred, inntekt og arbeid. Å falle innenfor betyr underforbruk.",
    "subtopic": "Planetens tålegrenser"
  },
  {
    "id": "q-021",
    "category": "baerekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hva er hovedforskjellen på sirkulær og lineær økonomi?",
    "options": [
      "Sirkulær økonomi er digital, lineær er fysisk",
      "Lineær følger Take-Make-Use-Waste, sirkulær fokuserer på gjenbruk, reparasjon og resirkulering for å minimere avfall",
      "Sirkulær økonomi gjelder kun små bedrifter, lineær gjelder store",
      "Sirkulær økonomi er kun et teoretisk konsept uten praktisk anvendelse"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Lineær økonomi følger Take-Make-Use-Waste og gir mye avfall. Sirkulær økonomi søker å minimere skade ved å resirkulere, gjenbruke, reparere og regenerere produkter/materialer for å redusere avfall og ressursbruk.",
    "subtopic": "Sirkulær økonomi"
  },
  {
    "id": "q-022",
    "category": "baerekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hvem regnes som 'faren' til mikrofinansiering og grunnla Grameen Bank?",
    "options": [
      "Milton Friedman",
      "Adam Smith",
      "Mohammad Yunus",
      "Howard Bowen"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Mohammad Yunus grunnla Grameen Bank i Bangladesh i 1976 og fikk Nobels fredspris. Mikrofinansiering gir små lån, spareordninger og finansielle tjenester til mennesker (særlig kvinner) som ikke har tilgang til tradisjonelle banker.",
    "subtopic": "Tverrgående"
  },
  {
    "id": "q-023",
    "category": "baerekraft",
    "week": 16,
    "question": "Hva kjennetegner 'motvekst' (degrowth) som bevegelse?",
    "options": [
      "Den krever at all økonomisk aktivitet stanses",
      "Den utfordrer ideen om uendelig økonomisk vekst og prioriterer bærekraft og livskvalitet over BNP-vekst",
      "Den ønsker å øke BNP-veksten til 5 % per år",
      "Den fokuserer kun på lokal handel uten internasjonalt perspektiv"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Motvekst (degrowth) utfordrer ideen om uendelig vekst og argumenterer for at vekst kan styres mot bærekraft og livskvalitet. Fire pilarer: ressursbevissthet, rettferdighet, lokalisering og livskvalitet. Limits to Growth (1972) var en sentral inspirasjon.",
    "subtopic": "Motvekst (degrowth)"
  },
  {
    "id": "q-024",
    "category": "baerekraft",
    "week": 16,
    "question": "Hvem argumenterer for at 'grønn vekst' ikke er mulig fordi vi bare ser relativ – ikke absolutt – frikobling?",
    "options": [
      "Milton Friedman",
      "Jason Hickel",
      "Michael Porter",
      "Joel Bakan"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Jason Hickel, kjent fra boken 'Less is More: How Degrowth Will Save the World', kritiserer grønn vekst. Han mener at absolutt frikobling (utslipp ned mens BNP vokser) ikke er realistisk – kun relativ frikobling (utslipp øker mindre enn BNP) observeres.",
    "subtopic": "Motvekst (degrowth)"
  },
  {
    "id": "q-025",
    "category": "baerekraft",
    "week": 7,
    "question": "Hvilken modell viser at økonomien er innebygget i samfunnet, som igjen er innebygget i biosfæren?",
    "options": [
      "Carrolls pyramide",
      "Triple Bottom Line",
      "SDG-bryllupskaken (Stockholm Resilience Centre)",
      "Mitchells modell"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "SDG-bryllupskaken (Stockholm Resilience Centre) viser SDGene i tre lag: Biosphere (SDG 6, 13, 14, 15) som grunnlag, Society over (SDG 1-5, 7, 11, 16) og Economy øverst (SDG 8, 9, 10, 12). SDG 17 binder alt sammen. Økonomien er innebygget i samfunnet og biosfæren.",
    "subtopic": "Brundtland og SDG"
  },
  {
    "id": "q-026",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket nivå utgjør grunnlaget i Carrolls CSR-pyramide (1991)?",
    "options": [
      "Juridisk ansvar",
      "Etisk ansvar",
      "Økonomisk ansvar",
      "Filantropisk ansvar"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "I Carrolls CSR-pyramide (1991) er økonomisk ansvar grunnlaget – 'Vær lønnsom'. Pyramiden bygges nedenfra: Økonomisk → Juridisk → Etisk → Filantropisk. Bedriften må være lønnsom for å eksistere og kunne oppfylle de andre ansvarsformene.",
    "subtopic": "Carrolls pyramide"
  },
  {
    "id": "q-027",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket av disse er det øverste nivået i Carrolls pyramide?",
    "options": [
      "Økonomisk ansvar (vær lønnsom)",
      "Filantropisk/frivillig ansvar (vær en god bedriftsborger)",
      "Etisk ansvar (vær etisk)",
      "Juridisk ansvar (adlyd loven)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Filantropisk/frivillig ansvar er øverst i Carrolls pyramide – 'Vær en god bedriftsborger'. Det handler om å yte ressurser til samfunnet og forbedre livskvalitet (gaver, støtte til lokalmiljø). Den er frivillig, ikke obligatorisk.",
    "subtopic": "Carrolls pyramide"
  },
  {
    "id": "q-028",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hvilken teoretiker står bak utsagnet 'The business of business is business'?",
    "options": [
      "R. Edward Freeman",
      "Milton Friedman",
      "Howard Bowen",
      "Adam Smith"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Milton Friedman (1912-2006), Nobelprisvinner og sentral i Chicago-skolen, formulerte i 1970 at bedriftens eneste samfunnsansvar er å maksimere profitt for aksjonærene innenfor lovens rammer. Han står for shareholder-modellen.",
    "subtopic": "CSR-historisk linje"
  },
  {
    "id": "q-029",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hvem regnes som 'faren' til stakeholder-teorien?",
    "options": [
      "Milton Friedman",
      "Howard Bowen",
      "R. Edward Freeman",
      "Archie Carroll"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "R. Edward Freeman (f. 1951), amerikansk professor i forretningsetikk, regnes som faren til stakeholder-teorien. Hans bok 'Strategic Management: A Stakeholder Approach' (1984) argumenterte for at bedrifter har ansvar overfor alle interessenter, ikke bare aksjonærene.",
    "subtopic": "CSR-historisk linje"
  },
  {
    "id": "q-030",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hvor mange dimensjoner har Mitchells modell for interessentkartlegging?",
    "options": [
      "To",
      "Tre",
      "Fire",
      "Fem"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Mitchells modell (Mitchell, Agle & Wood 1997) bruker tre dimensjoner: Makt (power), Legitimitet (legitimacy) og Hastverk (urgency). Kombinasjonene gir 7 kategorier av interessenter.",
    "subtopic": "Stakeholder-teori (Mitchell)"
  },
  {
    "id": "q-031",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hva kalles en interessent som har alle tre dimensjoner (makt, legitimitet og hastverk) i Mitchells modell?",
    "options": [
      "Dominerende",
      "Farlig",
      "Avgjørende (definitive)",
      "Sovende"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Avgjørende (definitive) interessenter har alle tre dimensjoner – makt, legitimitet og hastverk – og må prioriteres høyest. Andre kombinasjoner: dominerende (makt+legitimitet), avhengig (legitimitet+hastverk), farlig (makt+hastverk).",
    "subtopic": "Stakeholder-teori (Mitchell)"
  },
  {
    "id": "q-032",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hvilke tre søyler beskriver Richard W. Scotts institusjonelle teori?",
    "options": [
      "Økonomisk, sosial, miljømessig",
      "Regulativ, normativ, kulturell-kognitiv",
      "Strukturell, politisk, kulturell",
      "Juridisk, etisk, økonomisk"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Richard W. Scotts tre søyler er: Regulativ (lover/regler – 'hva er lovlig?'), Normativ (normer/verdier – 'hva er rett og rettferdig?'), og Kulturell-kognitiv (delte forståelser – 'hva er fornuftig?' / 'slik gjør vi det her').",
    "subtopic": "Institusjonell teori"
  },
  {
    "id": "q-033",
    "category": "samfunn",
    "week": 6,
    "question": "Hva betyr 'isomorfisme' i institusjonell teori?",
    "options": [
      "At organisasjoner blir mer ulike hverandre over tid",
      "Prosessen der organisasjoner blir mer like hverandre over tid som resultat av press fra institusjonene",
      "At organisasjoner blir mer transparente",
      "At organisasjoner skifter sektor"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Isomorfisme er prosessen der organisasjoner blir mer like hverandre over tid som et resultat av press fra institusjonene. Organisasjoner søker legitimitet, og dette presset mot konformitet gjør dem like i form/struktur.",
    "subtopic": "Institusjonell teori"
  },
  {
    "id": "q-034",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hva er en negativ eksternalitet?",
    "options": [
      "Et internt etisk dilemma i en bedrift",
      "Kostnader som påvirker tredjeparter uten å reflekteres i markedsprisen",
      "Et tap som rammer aksjonærene",
      "En frivillig CSR-handling utenfor kjernevirksomheten"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "En negativ eksternalitet oppstår når en økonomisk aktivitet påfører kostnader på andre uten at disse reflekteres i markedsprisen. Klassisk eksempel: en fabrikk forurenser en elv – fiskerne lider, men kostnaden fanges ikke opp i produsentens pris.",
    "subtopic": "Friedman vs Freeman"
  },
  {
    "id": "q-035",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hvem introduserte begrepet 'Creating Shared Value' (CSV) i 2006/2011?",
    "options": [
      "Friedman & Bowen",
      "Mitchell & Wood",
      "Porter & Kramer",
      "Carroll & Buchholtz"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Michael Porter og Mark Kramer introduserte 'Creating Shared Value' (CSV) i 2006/2011. CSV er en forretningsstrategi der bedrifter skaper økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer – integrert i kjernevirksomheten.",
    "subtopic": "CSR-historisk linje"
  },
  {
    "id": "q-036",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom CSR og CSV?",
    "options": [
      "CSR er global, CSV er lokal",
      "CSR gir tilbake ved siden av kjernevirksomheten, CSV integrerer samfunnsforbedring direkte i forretningsstrategien",
      "CSR er ulovlig, CSV er lovlig",
      "CSR gjelder ansatte, CSV gjelder kunder"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "CSR er ofte drevet av eksternt press og handler om å gi tilbake til samfunnet ved siden av kjernevirksomheten. CSV (Porter & Kramer) er en integrert del av bedriftens strategi som kobler samfunnsforbedring direkte til økonomisk verdiskaping.",
    "subtopic": "CSV (Porter & Kramer)"
  },
  {
    "id": "q-037",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hvem regnes som 'CSR-feltets far' med boken Social Responsibilities of the Businessman (1953)?",
    "options": [
      "Milton Friedman",
      "Howard R. Bowen",
      "Joel Bakan",
      "John Elkington"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Howard R. Bowen er kjent som 'CSR-feltets far' for boken 'Social Responsibilities of the Businessman' (1953). Han introduserte CSR som et normativt begrep: bedrifter har moralsk ansvar utover profitt.",
    "subtopic": "CSR-historisk linje"
  },
  {
    "id": "q-038",
    "category": "samfunn",
    "week": 8,
    "question": "Hvem skrev boken 'The Corporation' (2004) og argumenterer for at bedrifter er 'institusjonalisert psykopati'?",
    "options": [
      "Naomi Klein",
      "Joel Bakan",
      "Milton Friedman",
      "Adam Smith"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Joel Bakan argumenterer i 'The Corporation' (2004) at bedrifter fungerer som institusjonalisert psykopati pga. juridisk struktur og målet om profittmaksimering. Løsningen er demokratisk styring og myndigheters tilsyn.",
    "subtopic": "Friedman vs Freeman"
  },
  {
    "id": "q-040",
    "category": "samfunn",
    "week": 10,
    "question": "Hva er 'Cause-Related Marketing' (CRM)?",
    "options": [
      "Et lovkrav om å donere 10 % av overskudd til samfunnet",
      "En markedsføringsstrategi der bedriften donerer en del av inntektene eller produktene til et godt formål per kjøp",
      "En investeringsstrategi der man unngår uetiske selskaper",
      "Et obligatorisk rapporteringsrammeverk"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Cause-Related Marketing er en markedsføringsstrategi der bedriften samarbeider med veldedig organisasjon og donerer del av inntekter/produkter per kjøp. Klassisk eksempel: American Express donerte 1 cent per kortbruk til Frihetsgudinnen-restaureringen (1983).",
    "subtopic": "Tverrgående"
  },
  {
    "id": "q-041",
    "category": "samfunn",
    "week": 10,
    "question": "Den interne sosiale søyle inneholder tre nivåer. Hvilke?",
    "options": [
      "Strategisk, taktisk, operativ",
      "Obligatorisk (lovpålagt), avtalt (kollektivt/tariff), frivillig (CSR)",
      "Filantropisk, sponsing, CRM",
      "Mikro, meso, makro"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Den interne sosiale søylen deles i tre nivåer: 1) Obligatorisk sosialpolitikk (lovpålagt – arbeidsmiljøloven m.m.), 2) Avtalt sosialpolitikk (kollektive avtaler/fagforeninger), 3) Frivillig sosialpolitikk (CSR-tiltak). Kun det frivillige nivået er strengt sett CSR.",
    "subtopic": "Carrolls pyramide"
  },
  {
    "id": "q-042",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hva står CSRD for?",
    "options": [
      "Corporate Social Responsibility Directive",
      "Corporate Sustainability Reporting Directive",
      "Corporate Standardized Reporting Document",
      "Climate Sustainability Reporting Directive"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "CSRD står for Corporate Sustainability Reporting Directive – et EU-direktiv som erstatter NFRD og krever omfattende ESG-rapportering med dobbel materialitet og lovpålagt attestasjon.",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet"
  },
  {
    "id": "q-043",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hva betyr 'dobbel vesentlighet' (dobbel materialitet) i CSRD?",
    "options": [
      "At rapporteringen skal gjøres på to språk",
      "Å vurdere både hvordan virksomheten påvirker omgivelsene (impact materiality) OG hvordan eksterne bærekraftsforhold påvirker virksomhetens økonomi (financial materiality)",
      "At alle data må rapporteres to ganger for kvalitetssikring",
      "At rapporten må gjelde både morselskap og datterselskaper"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Dobbel vesentlighet i CSRD krever vurdering av: 1) Påvirkningsvesentlighet – hvordan virksomheten påvirker miljø/samfunn, og 2) Finansiell vesentlighet – hvordan bærekraftsforhold påvirker virksomhetens økonomi. Begge perspektiver må analyseres.",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet"
  },
  {
    "id": "q-044",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hva står GRI for?",
    "options": [
      "Global Risk Indicator",
      "Green Reporting Index",
      "Global Reporting Initiative",
      "Governance Regulation Institute"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "GRI står for Global Reporting Initiative – den mest brukte globale standarden for bærekraftsrapportering, brukt av over 10 000 virksomheter globalt. Anses som det internasjonale 'felles språket' for bærekraftsrapportering.",
    "subtopic": "GRI"
  },
  {
    "id": "q-045",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken ISO-standard er knyttet til samfunnsansvar (people-pilaren) og er KUN veiledende (ikke sertifiserbar)?",
    "options": [
      "ISO 9001",
      "ISO 14001",
      "ISO 26000",
      "ISO 45001"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "ISO 26000 er standarden for samfunnsansvar (people-pilaren) og er kun veiledende – ikke sertifiserbar. ISO 14001 (miljø/planet) og ISO 9001 (kvalitet/profit) er derimot sertifiserbare.",
    "subtopic": "ISO-standarder"
  },
  {
    "id": "q-046",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Når trådte den norske Åpenhetsloven i kraft?",
    "options": [
      "1. januar 2020",
      "1. juli 2022",
      "1. januar 2023",
      "1. juli 2024"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Åpenhetsloven – 'Lov om virksomheters åpenhet og arbeid med grunnleggende menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold' – trådte i kraft 1. juli 2022. Den krever aktsomhetsvurderinger for ansvarlige arbeidsforhold internt og i leverandørkjeden.",
    "subtopic": "Norske lover"
  },
  {
    "id": "q-047",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom en reaktiv og en proaktiv tilnærming til bærekraft?",
    "options": [
      "Reaktiv er offentlig, proaktiv er privat",
      "Reaktiv er defensiv (risikominimering, omdømmebeskyttelse), proaktiv integrerer bærekraft i kjernevirksomheten og strategien",
      "Reaktiv er billigere, proaktiv er dyrere",
      "Reaktiv er kortsiktig, proaktiv handler om filantropi"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Reaktiv tilnærming er defensiv – fokus på risikominimering og omdømmebeskyttelse, etterkommer kun lovkrav. Proaktiv tilnærming integrerer bærekraft i bedriftens kultur og 'DNA' som strategisk mulighet, gir konkurransefortrinn og innovasjon.",
    "subtopic": "Tverrgående"
  },
  {
    "id": "q-048",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hva er hovedformålet med EUs Green Deal?",
    "options": [
      "Å innføre ny grønn merverdiavgift i EU",
      "Å gjøre Europa klimanøytralt innen 2050 med vekst løsrevet fra ressursbruk og ingen utelatt",
      "Å erstatte FN sine bærekraftsmål med europeiske mål",
      "Å forby fossile energikilder umiddelbart"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "EUs Green Deal har tre hovedmål: 1) Ingen netto utslipp av klimagasser innen 2050, 2) Økonomisk vekst løsrevet fra ressursbruk, 3) Ingen person eller sted utelatt. Virkemidler: EU-taksonomi, CSDDD, CSRD og SFDR.",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet"
  },
  {
    "id": "q-049",
    "category": "verktoy",
    "week": 16,
    "question": "Hva er det andre steget i de fem implementeringsstegene for bærekraft (Kap. 11)?",
    "options": [
      "Verifikasjon",
      "Interessentdialog",
      "Rapportering",
      "Oppfølging"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "De fem implementeringsstegene er: 1) Planlegging, 2) Interessentdialog (Kap. 7 – kartlegge interessenter og deres verdier), 3) Rapportering (Kap. 10 – GRI/CSRD), 4) Verifikasjon (ISO 14001 m.m.), 5) Oppfølging (kontinuerlig forbedring).",
    "subtopic": "ISO-standarder"
  },
  {
    "id": "q-050",
    "category": "verktoy",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken norsk lovparagraf gir alle rett til 'et miljø som sikrer helsen, og til en natur der produksjonsevne og mangfold bevares'?",
    "options": [
      "Grunnloven § 112",
      "Forurensningsloven § 1",
      "Plan- og bygningsloven § 1.1",
      "Naturmangfoldloven § 1"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Grunnloven § 112 gir enhver rett til et miljø som sikrer helsen, og til en natur der produksjonsevne og mangfold bevares. Naturens ressurser skal disponeres ut fra en langsiktig og allsidig betraktning som ivaretar denne rett også for etterslekten.",
    "subtopic": "Norske lover"
  },
  {
    "id": "q-ET-001",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Moral vs etikk",
    "week": 2,
    "question": "Hva er den mest presise forskjellen mellom moral og etikk slik begrepene defineres i pensum?",
    "options": [
      "Moral er et fag, mens etikk er personlige oppfatninger",
      "Moral er personlige og felles oppfatninger om rett og galt, mens etikk er systematisk refleksjon over rett og galt",
      "Moral handler om lover, mens etikk handler om regler",
      "Moral og etikk betyr i praksis det samme og kan brukes om hverandre"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "I pensum (Granum Carson & Skauge, 2023) defineres moral som personlige/felles oppfatninger om rett og galt som læres gjennom omgang med andre, mens etikk er et fag og en systematisk refleksjon som læres gjennom studier og trening i anvendelse av prinsipper."
  },
  {
    "id": "q-ET-002",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Moral vs etikk",
    "week": 3,
    "question": "Hvilket av disse utsagnene stemmer IKKE med pensumets fremstilling av moral, etikk og jus?",
    "options": [
      "Etikk er en filosofisk fagdisiplin som undersøker moralske verdier",
      "Moral refererer til de faktiske normene som styrer atferd i hverdagen",
      "Jus er det formelle systemet av regler håndhevet av myndighetene",
      "Jus er alltid identisk med moralske normer i samfunnet"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "Pensum (Granum Carson & Skauge, 2022) presiserer at lover ofte er basert på etiske og moralske prinsipper, men de er ikke identiske med moral. Etikk = teori, moral = normer, jus = formelt regelverk håndhevet av myndighetene."
  },
  {
    "id": "q-ET-003",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Etiske dilemmaer",
    "week": 3,
    "question": "Hva kjennetegner et ekte etisk dilemma i motsetning til et falskt dilemma?",
    "options": [
      "I et ekte dilemma er det klart hva som er riktig, men fristende å velge noe annet",
      "I et ekte dilemma er begge handlingsalternativene like gode eller ikke dårligere valg",
      "Et ekte dilemma oppstår kun i juridiske sammenhenger",
      "Et ekte dilemma kan alltid løses ved å følge magefølelsen"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Ifølge pensum er et ekte etisk dilemma en situasjon hvor begge handlingsalternativene er like gode (eller i det minste ikke dårligere valg), mens et falskt dilemma er når det er klart hva som er riktig, men fristende å velge noe annet (f.eks. jukse på eksamen)."
  },
  {
    "id": "q-ET-004",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Etiske dilemmaer",
    "week": 4,
    "question": "Hva er forskjellen mellom et etisk dilemma og et moralsk dilemma slik pensum skiller dem?",
    "options": [
      "Etisk dilemma = konflikt om hva vi faktisk burde gjøre; moralsk dilemma = konflikt mellom teorier",
      "Etisk dilemma = konflikt mellom teorier/prinsipper; moralsk dilemma = konflikt om hva vi faktisk burde gjøre i en konkret situasjon",
      "Det er ingen forskjell mellom dem",
      "Etisk dilemma gjelder kun bedrifter; moralsk dilemma gjelder kun individer"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Pensum skiller mellom etiske dilemma (dilemma mellom hvilke teorier/prinsipp vi skal velge) og moralske dilemma (dilemma mellom hva vi faktisk burde gjøre i en konkret situasjon, ofte kontekstavhengig)."
  },
  {
    "id": "q-ET-005",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "De seks prinsipper",
    "week": 3,
    "question": "Hva er den sentrale forskjellen mellom likhetsprinsippet og rettferdighetsprinsippet?",
    "options": [
      "Likhetsprinsippet krever ulik behandling, mens rettferdighetsprinsippet krever lik behandling",
      "Likhetsprinsippet handler om lik behandling for like tilfeller, mens rettferdighetsprinsippet handler om rettferdig behandling basert på individuelle behov",
      "Likhetsprinsippet gjelder bare i jus, mens rettferdighetsprinsippet bare gjelder i etikk",
      "De to prinsippene er identiske og brukes om hverandre i pensum"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Pensum (Uke 3 og 5) presiserer at likhetsprinsippet betyr at like tilfeller skal behandles likt (samme regler for alle), mens rettferdighetsprinsippet tar hensyn til individuelle behov - rettferdig behandling kan kreve ulik behandling (f.eks. utvidet eksamenstid for studenter med dysleksi)."
  },
  {
    "id": "q-ET-006",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "De seks prinsipper",
    "week": 5,
    "question": "Når anvendes føre-var-prinsippet i motsetning til ikke-skade-prinsippet?",
    "options": [
      "Føre-var brukes når risikoen er kjent; ikke-skade brukes når risikoen er usikker",
      "Føre-var brukes når risikoen er usikker, men potensielt alvorlig; ikke-skade brukes ved kjent risiko for direkte skade",
      "Begge prinsippene brukes bare i medisin, ikke i næringsliv",
      "Føre-var krever full vitenskapelig sikkerhet før handling kan utsettes"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Pensum understreker huskeregelen: Ikke-skade = vi vet det er farlig (kjent risiko, f.eks. bevist diskriminerende KI-system). Føre-var = vi vet ikke nok, så vær forsiktig (usikker, potensielt alvorlig risiko, f.eks. nytt KI-system med ukjente konsekvenser)."
  },
  {
    "id": "q-ET-007",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "De seks prinsipper",
    "week": 3,
    "question": "Hvilket av de seks etiske prinsippene handler om individets rett til å bestemme over seg selv og sin egen kropp?",
    "options": [
      "Velgjørenhetsprinsippet (beneficence)",
      "Autonomiprinsippet (respect for autonomy)",
      "Likhetsprinsippet (principle of equality)",
      "Rettferdighetsprinsippet (justice)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Autonomiprinsippet handler om å bestemme over seg selv - mennesket eier seg selv, sin kropp og sitt liv. Knyttes i pensum til FNs menneskerettighetserklæring: 'Alle mennesker er født frie og med samme menneskeverd.'"
  },
  {
    "id": "q-ET-008",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)",
    "week": 4,
    "question": "Hvem er hovedrepresentanten for pliktetikken (deontologisk etikk), og hva er det sentrale fokuset i denne teorien?",
    "options": [
      "John Stuart Mill - fokus på konsekvensene av handlingen",
      "Aristoteles - fokus på personens karakter og dyder",
      "Immanuel Kant - fokus på selve handlingens riktighet uavhengig av konsekvensene",
      "Jurgen Habermas - fokus på mellommenneskelig kommunikasjon"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Immanuel Kant er hovedrepresentanten for pliktetikken (deontologi). Pliktetikken sier at en handling er riktig eller gal uavhengig av konsekvensene, så lenge man følger regler, lover eller moralske plikter."
  },
  {
    "id": "q-ET-009",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)",
    "week": 4,
    "question": "Hvilken av disse formuleringene tilsvarer Kants kategoriske imperativ (humanitetsformuleringen)?",
    "options": [
      "Handle slik at du maksimerer lykke for flest mulig",
      "Handle slik at du alltid bruker menneskeheten både i din egen person og i enhver annens person samtidig som et formal og aldri bare som et middel",
      "Handle slik at handlingen ville gitt deg selv mest fordel",
      "Handle slik et godt menneske ville handlet i samme situasjon"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Kants humanitetsformulering av det kategoriske imperativ sier at vi skal behandle mennesker som mål i seg selv, aldri bare som midler. Den første formuleringen er universaliserbarhets-formuleringen: 'Handle etter den maksimen gjennom hvilken du samtidig kan ville at den skal bli en allmenn lov.'"
  },
  {
    "id": "q-ET-010",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Pliktetikk (Kant)",
    "week": 5,
    "question": "Hvilket av følgende utsagn om Kants pliktetikk er IKKE korrekt ifølge pensum?",
    "options": [
      "Handlingens moralske verdi ligger i motivet/viljen, ikke i konsekvensene",
      "Universaliserbarhet (kategorisk imperativ) er en gyldighetstest",
      "Mennesker har ukrenkelig verdi og skal aldri behandles kun som middel",
      "Konsekvensene avgjør om en handling er moralsk riktig hos Kant"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "Det er feil at konsekvenser avgjør moralsk riktighet hos Kant - det er kjernen i konsekvensetikk (utilitarisme). For Kant ligger moralsk verdi i den gode viljen og motivet, ikke i konsekvensene."
  },
  {
    "id": "q-ET-011",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Konsekvensetikk (Mill)",
    "week": 4,
    "question": "Hvilket slagord oppsummerer best John Stuart Mills utilitarisme?",
    "options": [
      "Behandl mennesker som mål, aldri bare som middel",
      "Mest mulig lykke til flest mulig",
      "Vaer et godt menneske - la handlinger folge karakter",
      "Det beste argumentet skal vinne"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Utilitarismen, med John Stuart Mill som hovedrepresentant, kan sammenfattes med slagordet 'Mest mulig lykke til flest mulig'. En handling er moralsk riktig hvis den maksimerer nytte for flest mulig mennesker som påvirkes."
  },
  {
    "id": "q-ET-012",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Konsekvensetikk (Mill)",
    "week": 5,
    "question": "Hvilken av disse er en sentral kritikk mot klassisk utilitarisme?",
    "options": [
      "Den ignorerer konsekvensene av handlinger",
      "Den kan i prinsippet rettferdiggjøre å overstyre individuelle rettigheter dersom det øker totalnytten",
      "Den krever full vitenskapelig sikkerhet før noen handling kan utføres",
      "Den fokuserer kun på personens karakter og ikke handlinger"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "En sentral kritikk mot klassisk utilitarisme er at individuelle rettigheter i prinsippet kan overstyres til fordel for 'den større lykken'. Andre kritikker: vanskelig å beregne lykke/konsekvenser, intensjoner blir lite vektlagt."
  },
  {
    "id": "q-ET-013",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Konsekvensetikk (Mill)",
    "week": 5,
    "question": "Hva er den viktigste forskjellen mellom hedonisme og egoisme slik de presenteres i pensum?",
    "options": [
      "Hedonisme handler om hvem som skal få godene; egoisme handler om hva som er godt",
      "Hedonisme handler om hva som er godt (nytelse); egoisme handler om hvem som skal få godene (meg selv)",
      "Hedonisme og egoisme er to ord for samme teori",
      "Hedonisme er en form for pliktetikk, mens egoisme er konsekvensetikk"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Pensum (Uke 5) presiserer at hedonisme sier nytelse er det gode og smerte er det onde (handler om HVA som er godt), mens egoisme handler om HVEM som skal få godene (meg selv). En egoist trenger ikke vaere hedonist - kan ønske penger, makt eller status."
  },
  {
    "id": "q-ET-014",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Dydsetikk (Aristoteles)",
    "week": 4,
    "question": "Hvilket spørsmål er det sentrale i Aristoteles' dydsetikk (virtue ethics)?",
    "options": [
      "Hva gir storst samlet lykke?",
      "Er dette riktig uansett hva som skjer?",
      "Hva ville et godt menneske gjort i denne situasjonen?",
      "Hva sier loven om dette?"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Dydsetikken (Aristoteles) fokuserer på personens karakter og dyder. Det sentrale spørsmålet er 'Hva ville et godt menneske gjort?' - moralen ligger i hvem du er, ikke i regler eller konsekvenser. Engelsk slagord: 'Act as a virtuous person would act in your situation.'"
  },
  {
    "id": "q-ET-015",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Dydsetikk (Aristoteles)",
    "week": 5,
    "question": "Hvilket begrep brukes i aristotelisk dydsetikk om den praktiske klokskapen som kreves for å vurdere moralsk i en gitt kontekst?",
    "options": [
      "Eudaimonia",
      "Phronesis",
      "Imperativ",
      "Maxime"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Phronesis (praktisk klokskap) er det aristoteliske begrepet for situasjonsforståelse og praktisk visdom som kreves i moralsk vurdering. Eudaimonia er det normative målet (det gode, blomstrende liv). Pensum understreker at dyder er varige karaktertrekk utviklet gjennom vane og praksis."
  },
  {
    "id": "q-ET-016",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Diskursetikk",
    "week": 4,
    "question": "Hvilke fire kjennetegn har en praktisk diskurs i den Habermas-inspirerte diskursetikken slik pensum presenterer den?",
    "options": [
      "Full offentlighet, lik rett til å delta, frivillighet uten tvang, det beste argument vinner",
      "Hemmelig dialog, kun eksperter deltar, finansiell kompensasjon, flertallet vinner",
      "Skriftlig dokumentasjon, autoritet bestemmer, partsinnlegg, juridisk avgjørelse",
      "Magefølelse, intuisjon, tradisjon, kulturelle normer"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Diskursetikken (Habermas-inspirert) sier at svaret på rett handling ligger i mellommenneskelig kommunikasjon. De fire kjennetegnene er: 1) full offentlighet, 2) alle har lik rett til å delta, 3) frivillig og uten tvang, 4) alle er innstilt på at det beste argumentet skal være utslagsgivende."
  },
  {
    "id": "q-ET-017",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Beslutningsmodeller",
    "week": 5,
    "question": "Hvem utviklet Navigasjonshjulet som etisk beslutningsmodell, og hvilke seks perspektiver inneholder det?",
    "options": [
      "Crane & Matten - planlegging, dialog, rapportering, verifikasjon, oppfølging, revisjon",
      "Øyvind Kvalnes - juss, identitet/verdi, moral, omdømme, økonomi, etikk",
      "Immanuel Kant - plikt, regel, motiv, vilje, universaliserbarhet, menneskeverd",
      "John Stuart Mill - nytte, lykke, smerte, konsekvens, totalsum, fordeling"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Navigasjonshjulet ble utviklet av Øyvind Kvalnes (kilde til uke 3-case, 'Etikk og samfunnsansvar' 2012). Sentrum: 'Hva gjør du?' Seks sektorer: Juss (er det lovlig?), Identitet/verdi (i samsvar med verdiene?), Moral (er det riktig?), Omdømme (beholder vi troverdighet?), Økonomi (lønner det seg?), Etikk (lar det seg begrunne?)."
  },
  {
    "id": "q-ET-018",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Beslutningsmodeller",
    "week": 5,
    "question": "Hvilken modell for etisk beslutningstaking består av 5 sekvensielle faser med tilbakeløp/læring?",
    "options": [
      "Kvalnes' Navigasjonshjul",
      "Carrolls pyramide",
      "Crane og Mattens 5-fasemodell",
      "Mitchells salience-modell"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Crane og Mattens 5-fasemodell (s. 255 i pensum) består av: Fase 1: Identifisere problem/mulighet, Fase 2: Innsamling og vurdering av informasjon, Fase 3: Valg mellom alternativer, Fase 4: Gjennomføring av beslutning, Fase 5: Resultat og læring (sløyfer tilbake til fase 1)."
  },
  {
    "id": "q-ET-019",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Beslutningsmodeller",
    "week": 5,
    "question": "Hvilken av disse sektorene er IKKE en del av Kvalnes' Navigasjonshjul?",
    "options": [
      "Juss (er det lovlig?)",
      "Omdømme (beholder vi vår troverdighet?)",
      "Bærekraft (er det miljøvennlig?)",
      "Etikk (lar det seg begrunne?)"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Navigasjonshjulet til Kvalnes har seks sektorer: Juss, Identitet/verdi, Moral, Omdømme, Økonomi og Etikk. Bærekraft er ikke en egen sektor i hjulet, selv om temaet kan vurderes under flere av perspektivene (særlig identitet/verdi og omdømme)."
  },
  {
    "id": "q-ET-020",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Etiske kodekser",
    "week": 2,
    "question": "Hva er formålet med etiske kodekser (Code of Conduct) i en virksomhet ifølge pensum?",
    "options": [
      "Erstatte loven, slik at virksomheter ikke trenger å følge offentlige regler",
      "Gi retningslinjer for hvordan ansatte skal handle moralsk forsvarlig, utover bare å følge loven",
      "Maksimere aksjonærverdi ved å redusere ansattes rettigheter",
      "Sikre at alle ansatte alltid får samme lønn uavhengig av kompetanse"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Etiske kodekser/Code of Conduct er en del av forretningsetikk, som handler om å anvende etiske prinsipper i en forretningskontekst - å ta moralsk forsvarlige og ansvarlige beslutninger UTOVER bare å følge loven. Inkluderer ærlighet, rettferdig behandling, åpenhet og unngåelse av korrupsjon."
  },
  {
    "id": "q-ET-021",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Etiske kodekser",
    "week": 3,
    "question": "Hvilket eksempel på bedriftsetiske kjerneverdier brukes i pensum (ENMAX' 7 core values)?",
    "options": [
      "Profit, Power, Growth, Efficiency, Speed, Competition, Domination",
      "Trust, Excellence, Responsibility, Customer focus, Safety, Accountability, Focus on people",
      "Eudaimonia, Phronesis, Arete, Sophia, Justice, Equality, Liberty",
      "Plikt, Konsekvens, Dyd, Diskurs, Nytte, Karakter, Regel"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Pensum bruker ENMAX' 7 kjerneverdier som eksempel på at bedrifter velger sine egne etiske prinsipper: Trust, Excellence, Responsibility, Customer focus, Safety, Accountability og Focus on people. Dette illustrerer at etiske kodekser er virksomhetsspesifikke."
  },
  {
    "id": "q-ET-022",
    "category": "etikk",
    "subtopic": "Etiske kodekser",
    "week": 3,
    "question": "Hva er et eksempel på en konflikt mellom kulturell norm og etisk kodeks som drøftes i pensum?",
    "options": [
      "En norsk bedrift mottar kostbar gave fra asiatisk leverandør - kulturell norm sier man skal ta imot, men bedriftens retningslinjer forbyr gaver som kan oppfattes som bestikkelse",
      "En norsk bedrift må betale skatt i Norge og ikke i utlandet",
      "En leder skal alltid følge magefølelsen sin",
      "Etiske kodekser er kun gjeldende i Norge, ikke internasjonalt"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Pensum (Uke 3, Oppgave 2) bruker akkurat dette eksempelet: en norsk bedrift som mottar kostbar gave fra en asiatisk leverandør. Den kulturelle normen om gjensidighet kommer i konflikt med bedriftens etiske retningslinjer som forbyr gaver som kan oppfattes som bestikkelse. Illustrerer at etiske kodekser må håndtere kulturelle forskjeller."
  },
  {
    "id": "q-BA-001",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Brundtland og SDG",
    "week": 2,
    "question": "Hvilket årstall ble Brundtland-rapporten publisert, og hvem ledet kommisjonen?",
    "options": [
      "1972, ledet av Donella Meadows (Limits to Growth)",
      "1987, ledet av Gro Harlem Brundtland (Verdenskommisjonen for miljø og utvikling)",
      "1992, ledet av Maurice Strong (Rio-konferansen)",
      "2015, ledet av Ban Ki-moon (Paris-avtalen)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Brundtland-rapporten 'Our Common Future' ble publisert i 1987 av Verdenskommisjonen for miljø og utvikling, ledet av Gro Harlem Brundtland (norsk statsminister 1990-1996). Rapporten ga grunnlaget for det moderne bærekraftsbegrepet."
  },
  {
    "id": "q-BA-002",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Brundtland og SDG",
    "week": 2,
    "question": "Hvordan defineres bærekraftig utvikling i Brundtland-rapporten (1987)?",
    "options": [
      "En utvikling som maksimerer økonomisk vekst innenfor planetens grenser",
      "En utvikling som imøtekommer dagens behov uten å ødelegge mulighetene for at kommende generasjoner skal få dekket sine behov",
      "En utvikling som balanserer profitt, mennesker og planet i et sirkulært system",
      "En utvikling der alle nasjoner oppnår netto nullutslipp innen 2050"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Brundtland-definisjonen (Verdenskommisjonen for miljø og utvikling, 1987, s. 42) er den klassiske formuleringen og må kunnes ordrett: 'En utvikling som imøtekommer dagens behov uten å ødelegge mulighetene for at kommende generasjoner skal få dekket sine behov.'"
  },
  {
    "id": "q-BA-003",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Brundtland og SDG",
    "week": 2,
    "question": "Hvor mange mål og delmål inneholder FNs bærekraftsmål (SDG), og når skal de oppnås?",
    "options": [
      "10 mål og 100 delmål, innen 2025",
      "15 mål og 150 delmål, innen 2030",
      "17 mål og 169 delmål, innen 2030",
      "20 mål og 200 delmål, innen 2050"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "FNs bærekraftsmål består av 17 mål og 169 delmål, vedtatt i 2015 som verdens felles arbeidsplan for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene innen 2030. Alle målene skal oppnås - ingen prioritering eller rangering."
  },
  {
    "id": "q-BA-004",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Triple Bottom Line",
    "week": 2,
    "question": "Hvem regnes som opphavsmannen til Triple Bottom Line-rammeverket, og når ble det lansert?",
    "options": [
      "Michael Porter, 1985",
      "John Elkington, 1994",
      "Kate Raworth, 2017",
      "Edward Freeman, 1984"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "John Elkington introduserte Triple Bottom Line (TBL/3BL) i 1994 som en modell for at virksomheter må måles på tre dimensjoner: People (sosial), Planet (miljø) og Profit (økonomi) - også kalt 'de tre pilarene' av bærekraft."
  },
  {
    "id": "q-BA-005",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Triple Bottom Line",
    "week": 2,
    "question": "Hvilke tre 'P-er' utgjør den triple bunnlinjen, og hva representerer de på norsk?",
    "options": [
      "Profit, Performance, Productivity - lønnsomhet, ytelse og produktivitet",
      "People, Planet, Profit - mennesker (livskvalitet), planeten (økosystemer) og profitt (produktivitet)",
      "Purpose, Process, Product - hensikt, prosess og produkt",
      "Power, Politics, Policy - makt, politikk og retningslinjer"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "De tre P-ene i Elkingtons Triple Bottom Line (1994) er People (mennesker/livskvalitet - sosial pilar), Planet (planeten/bærekraftige økosystemer - miljøpilar) og Profit (profitt/konkurransedyktig produktivitet - økonomisk pilar). Bærekraft oppstår i skjæringspunktet mellom alle tre."
  },
  {
    "id": "q-BA-006",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Planetens tålegrenser",
    "week": 11,
    "question": "Hvilken forskningsinstitusjon utviklet rammeverket 'Planetens tålegrenser', og hvilket år ble det først lansert?",
    "options": [
      "MIT, 1972 (Limits to Growth)",
      "Stockholm Resilience Centre, 2009 (Rockström et al.)",
      "Oxford University, 2017 (Kate Raworth)",
      "IPCC, 2015 (Paris-rapporten)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Rammeverket 'Planetary Boundaries' ble utviklet av forskere ved Stockholm Resilience Centre i 2009, ledet av Johan Rockström. Det angir hvor mye intakt natur menneskeheten trenger for å fortsatt kunne leve trygt på Jorda - et 'safe operating space'."
  },
  {
    "id": "q-BA-007",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Planetens tålegrenser",
    "week": 11,
    "question": "Hvor mange planetære tålegrenser består rammeverket av, og hvor mange var overskredet ifølge oppdateringen i 2025?",
    "options": [
      "7 grenser, hvorav 3 var overskredet",
      "8 grenser, hvorav 5 var overskredet",
      "9 grenser, hvorav 7 var overskredet",
      "10 grenser, hvorav 9 var overskredet"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Rammeverket fra Stockholm Resilience Centre består av 9 planetære tålegrenser. Status har utviklet seg slik: 2009 (3 av 7 overskredet), 2015 (4 av 7), 2023 (6 av 9), og 2025 (7 av 9 overskredet) - en alvorlig forverring."
  },
  {
    "id": "q-BA-008",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Planetens tålegrenser",
    "week": 11,
    "question": "Hvilken av følgende er IKKE en av de 9 planetære tålegrensene?",
    "options": [
      "Klimaendringer og havforsuring",
      "Tap av biologisk mangfold og ozonlagsnedbrytning",
      "Ferskvannsforbruk og nitrogen-/fosforsyklus",
      "Inflasjon og økonomisk ulikhet"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "De 9 tålegrensene fra Stockholm Resilience Centre (2009) er: klimaendringer, tap av biologisk mangfold, nitrogen-/fosforsyklus, havforsuring, endringer i arealbruk, ferskvannsforbruk, atmosfærisk aerosolkonsentrasjon, ozonlagsnedbrytning, og nye kjemiske stoffer. Økonomiske variabler som inflasjon hører ikke til rammeverket."
  },
  {
    "id": "q-BA-009",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Sirkulær økonomi",
    "week": 11,
    "question": "Hva er kjernedefinisjonen av sirkulær økonomi ifølge Oxford Dictionary (2022)?",
    "options": [
      "Et økonomisk system der profitten geninvesteres i lokalsamfunnet for å skape sosial verdi",
      "Et økonomisk system der produktets reise på en eller annen måte fører tilbake til der det begynte, og som søker å minimere skade på miljøet ved å resirkulere, gjenbruke eller regenerere",
      "Et lineært produksjonssystem optimert for maksimal ressurseffektivitet og avfallsreduksjon",
      "En modell der staten regulerer alle produksjonssykluser for å oppnå nullutslipp"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Oxford Dictionary (2022) definerer sirkulær økonomi som 'An economic system in which the journey of a product, material, etc., leads back in some way to where it began ... which seeks to minimize or remediate harm to the environment by recycling, reusing, or regenerating products or materials'. Står i kontrast til lineær økonomi (take/make/use/waste)."
  },
  {
    "id": "q-BA-010",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Sirkulær økonomi",
    "week": 11,
    "question": "Hva er Norges sirkularitetsgrad ifølge Circularity Gap Report (2021), sammenlignet med det globale gjennomsnittet?",
    "options": [
      "Norge: 2,4 % - globalt gjennomsnitt: 8,6 %",
      "Norge: 8,6 % - globalt gjennomsnitt: 2,4 %",
      "Norge: 15,0 % - globalt gjennomsnitt: 10,0 %",
      "Norge: 25,0 % - globalt gjennomsnitt: 20,0 %"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Ifølge Circularity Gap Report (2021) har Norge kun 2,4 % sirkularitet, mens verden globalt er 8,6 % sirkulær. Det betyr at 91,4 % av materialer kastes eller forsvinner ut av systemet. Verden bruker ca. 100 milliarder tonn materialer per år."
  },
  {
    "id": "q-BA-011",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Sirkulær økonomi",
    "week": 11,
    "question": "Hvilken rekkefølge beskriver de tre 'avfallsmodellene' korrekt, fra mest avfall til minst avfall?",
    "options": [
      "Sirkulær økonomi → Resirkuleringsøkonomi → Lineær økonomi",
      "Resirkuleringsøkonomi → Lineær økonomi → Sirkulær økonomi",
      "Lineær økonomi (Take/Make/Use/Waste) → Resirkuleringsøkonomi → Sirkulær økonomi (Reuse/Repair/Recycle)",
      "Lineær økonomi → Sirkulær økonomi → Resirkuleringsøkonomi"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Lineær økonomi (Take/Make/Use/Waste) gir mest avfall - 'full søppelbøtte med damp'. Resirkuleringsøkonomi legger til Recycle-steget og gir mindre avfall. Sirkulær økonomi (Reuse/Repair/Recycle/Return) har som mål null avfall - 'tom søppelbøtte'. Make er knutepunktet i sirkulærmodellen."
  },
  {
    "id": "q-BA-012",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "10R-rammeverket",
    "week": 11,
    "question": "Hvem utviklet 10R-rammeverket for sirkulær økonomi, og hva er de tre hovedkategoriene strategiene deles inn i?",
    "options": [
      "Kate Raworth - Sosial, Økonomisk, Miljø",
      "Julian Kirchher - Smarter product use and manufacture, Extend lifespan, Useful application of materials",
      "John Elkington - People, Planet, Profit",
      "Johan Rockström - Atmosfære, Hydrosfære, Biosfære"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Julian Kirchher (2017) utviklet 10R-rammeverket. De tre hovedkategoriene er: (1) Smarter product use and manufacture (R0-R2: Refuse, Rethink, Reduce), (2) Extend lifespan of product and its parts (R3-R7: Reuse, Repair, Refurbish, Remanufacture, Repurpose), og (3) Useful application of materials (R8-R9: Recycle, Recover)."
  },
  {
    "id": "q-BA-013",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "10R-rammeverket",
    "week": 11,
    "question": "Hvilke tre R-strategier ligger på toppen av Kirchhers 10R-rammeverk (mest sirkulært)?",
    "options": [
      "R8 Recycle, R9 Recover, R7 Repurpose",
      "R3 Reuse, R4 Repair, R5 Refurbish",
      "R0 Refuse, R1 Rethink, R2 Reduce",
      "R6 Remanufacture, R7 Repurpose, R8 Recycle"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "I Kirchhers 10R-rammeverk (2017) er de mest sirkulære strategiene øverst: R0 Refuse (gjøre produktet overflødig), R1 Rethink (mer intensiv bruk/deling), R2 Reduce (effektivisere/bruke færre ressurser). Jo lavere R-nummer, jo mer sirkulært. R9 Recover (energigjenvinning ved forbrenning) er minst sirkulært."
  },
  {
    "id": "q-BA-014",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Smultringmodellen",
    "week": 11,
    "question": "Hvem utviklet Smultringmodellen (Doughnut Economics), og når ble den lansert?",
    "options": [
      "John Elkington, 1994",
      "Jason Hickel, 2020",
      "Kate Raworth, 2017",
      "Donella Meadows, 1972"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Smultringmodellen (Doughnut Economics) ble utviklet av økonomen Kate Raworth og publisert i 2017. Modellen gir et rammeverk for å balansere menneskelige behov med jordens økologiske grenser, og er figur 6.7 i pensum."
  },
  {
    "id": "q-BA-015",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Smultringmodellen",
    "week": 11,
    "question": "Hva representerer den indre og ytre sirkelen i Kate Raworths smultringmodell?",
    "options": [
      "Indre = profitt, ytre = mennesker",
      "Indre = sosialt fundament (mat, vann, helse, utdanning, likestilling osv.), ytre = økologisk tak (planetens tålegrenser)",
      "Indre = nasjonaløkonomi, ytre = global økonomi",
      "Indre = obligatorisk lovgivning, ytre = frivillig CSR"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "I Raworths smultringmodell (2017) er den indre sirkelen det sosiale fundamentet (12 grunnleggende menneskelige behov som mat, vann, helse, utdanning, likestilling, bolig, energi, fred og rettferdighet). Å falle innenfor = underforbruk. Den ytre sirkelen er det økologiske taket (planetens tålegrenser). Å gå utenfor = overforbruk. Mellom dem ligger 'et trygt og rettferdig rom for menneskeheten'."
  },
  {
    "id": "q-BA-016",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Svak vs sterk bærekraft",
    "week": 2,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom 'svak' og 'sterk' bærekraft?",
    "options": [
      "Svak bærekraft krever statlig regulering, sterk bærekraft er basert på frivillige tiltak",
      "Svak bærekraft tillater at naturkapital kan erstattes av menneskeskapt kapital (substitusjon), mens sterk bærekraft mener naturkapital må bevares fordi den ikke kan erstattes",
      "Svak bærekraft gjelder kun miljø, sterk bærekraft gjelder kun sosiale forhold",
      "Svak bærekraft er kortsiktig (under 10 år), sterk bærekraft er langsiktig (over 50 år)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Svak bærekraft hviler på antakelsen om at menneskeskapt kapital (teknologi, kunnskap, kapital) kan erstatte naturkapital - tap av natur kan kompenseres ved innovasjon. Sterk bærekraft (i tråd med planetens tålegrenser og Raworths smultring) hevder at kritisk naturkapital ikke kan erstattes, og at vi må holde oss innenfor økologiske grenser uansett teknologisk fremgang."
  },
  {
    "id": "q-BA-017",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Svak vs sterk bærekraft",
    "week": 11,
    "question": "Hvilken modell og hvilken bevegelse representerer typisk en 'sterk bærekraft'-tilnærming?",
    "options": [
      "BNP-vekst som primær velferdsmåler og grønn vekst (Porter)",
      "Smultringmodellen (Raworth) og motvekstbevegelsen (Hickel) - begge insisterer på ufravikelige økologiske grenser",
      "Triple Bottom Line (Elkington) og ESG-rapportering (FN PRI 2006)",
      "ISO 9001 (kvalitetsstyring) og CSRD (rapporteringsdirektivet)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Sterk bærekraft handler om ufravikelige økologiske grenser. Raworths smultringmodell (2017) gjør planetens tålegrenser til et 'økologisk tak' som ikke kan overskrides. Hickels motvekstbevegelse (Less is More, 2020) avviser at vekst og bærekraft kan forenes - kun absolutt frikobling er reell bærekraft. Begge representerer sterk bærekraft, i motsetning til grønn vekst-tilnærmingen."
  },
  {
    "id": "q-BA-018",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Motvekst (degrowth)",
    "week": 16,
    "question": "Hvilken rapport regnes som det historiske utgangspunktet for motvekstbevegelsen (degrowth), og når ble den publisert?",
    "options": [
      "'Silent Spring' av Rachel Carson, 1962",
      "'Limits to Growth' fra Romaklubben, 1972",
      "'Our Common Future' (Brundtland-rapporten), 1987",
      "'An Inconvenient Truth' av Al Gore, 2006"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "'Limits to Growth' (1972), publisert av Romaklubben og basert på MIT-forskning (Donella Meadows m.fl.), viste at ubegrenset vekst kunne føre til alvorlige miljø- og ressurskriser. Rapporten regnes som det viktigste historiske utgangspunktet for motvekstbevegelsen, som oppstod i akademiske miljøer og miljøaktivistgrupper på 1970-tallet."
  },
  {
    "id": "q-BA-019",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Motvekst (degrowth)",
    "week": 16,
    "question": "Hva er de fire kjernepilarene i motvekstbevegelsen (degrowth)?",
    "options": [
      "Frihandel, deregulering, privatisering, globalisering",
      "Ressursbevissthet, rettferdighet, lokalisering, livskvalitet",
      "Vekst, innovasjon, konkurranse, effektivitet",
      "Filtrering, aksjonærengasjement, samfunnsinvesteringer, mikrofinansiering"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Motvekstbevegelsens fire kjernepilarer er: (1) Ressursbevissthet - redusere overforbruk, sirkulær økonomi. (2) Rettferdighet - sosial likhet og rettferdig fordeling. (3) Lokalisering - støtte lokale samfunn fremfor globalisering. (4) Livskvalitet - skifte fra materialistisk velstand til immaterielle verdier som helse, fellesskap og natur."
  },
  {
    "id": "q-BA-020",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Motvekst (degrowth)",
    "week": 16,
    "question": "Hvem skrev boken 'Less is More: How Degrowth Will Save the World', og hva er hans hovedargument mot grønn vekst?",
    "options": [
      "Michael Porter - grønn vekst krever delte verdier (CSV)",
      "Jason Hickel - grønn vekst er ikke realistisk fordi vi bare ser relativ frikobling (utslipp øker, men saktere enn BNP), mens klimamålene krever absolutt frikobling (utslipp må gå ned)",
      "Kate Raworth - grønn vekst er umulig fordi vi har overskredet 9 av 9 tålegrenser",
      "Muhammad Yunus - grønn vekst krever mikrofinansiering for å nå fattige"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Jason Hickel er ledende stemme i motvekstbevegelsen og skrev 'Less is More: How Degrowth Will Save the World' (2020). Hans hovedkritikk: bærekraftig økonomisk vekst er ikke realistisk fordi vi i praksis kun observerer relativ frikobling (utslipp øker mindre enn BNP, men øker), mens klimamålene krever absolutt frikobling (utslipp må faktisk gå ned mens BNP vokser)."
  },
  {
    "id": "q-BA-021",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Norske eksempler",
    "week": 11,
    "question": "Hvilket norsk selskap nevnes i pensum (s. 215) som et eksempel på langsiktig sparing, forsikring og ESG-praksis?",
    "options": [
      "Equinor ASA",
      "Tomra Systems ASA",
      "Storebrand ASA",
      "DNB ASA"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Storebrand ASA omtales i pensum (s. 215) som norsk selskap innen langsiktig sparing og forsikring, og fremheves som et eksempel på samfunnsansvarlige investeringer (SRI) og ESG-praksis. Brukes ofte som case for moderne ESG-praksis i Norge sammen med Oljefondet (Statens Pensjonsfond Utland)."
  },
  {
    "id": "q-BA-022",
    "category": "baerekraft",
    "subtopic": "Norske eksempler",
    "week": 11,
    "question": "Hvordan beskrives IKEA Norge sin sirkulærøkonomiske strategi i pensum?",
    "options": [
      "IKEA Norge har innført pant på alle flate-pakkede møbler, etter modell fra Tomras returautomater",
      "IKEA Norge har lansert et initiativ for reparasjon og videresalg av brukte møbler - kundene oppfordres til å levere tilbake brukte møbler som kan repareres og selges videre",
      "IKEA Norge har sluttet å selge nye møbler og opererer kun som leasing-selskap",
      "IKEA Norge donerer 1 % av salget til Røde Kors via Cause-Related Marketing"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Ifølge pensum (uke 11) har IKEA Norge lansert et initiativ for reparasjon og videresalg av møbler - kunder oppfordres til å levere tilbake brukte møbler som repareres og selges på nytt. Dette illustrerer sirkulærmodellen (Take→Make→Use→Return→Repair→Reuse) i praksis - i kontrast til en lineær 'kjøp-bruk-kast'-modell."
  },
  {
    "id": "q-SA-001",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "CSR-historisk linje",
    "week": 8,
    "question": "Hvem regnes som 'CSR-feltets far', og med hvilket verk?",
    "options": [
      "Milton Friedman med 'Capitalism and Freedom' (1962)",
      "Howard R. Bowen med 'Social Responsibilities of the Businessman' (1953)",
      "Archie B. Carroll med 'The Pyramid of Corporate Social Responsibility' (1991)",
      "R. Edward Freeman med 'Strategic Management: A Stakeholder Approach' (1984)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Howard R. Bowen regnes som CSR-feltets far. Hans bok 'Social Responsibilities of the Businessman' (1953) introduserte CSR som et normativt begrep – hva bør en bedrift gjøre? – og slo fast at bedrifter har moralsk ansvar utover ren profitt."
  },
  {
    "id": "q-SA-002",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "CSR-historisk linje",
    "week": 8,
    "question": "Hvilken kronologisk rekkefølge stemmer for utviklingen av samfunnsansvar?",
    "options": [
      "Brundtland 1987 → Bowen 1953 → Friedman 1970 → Carroll 1991",
      "Bowen 1953 → Friedman 1970 → Brundtland 1987 → Carroll 1991",
      "Friedman 1970 → Bowen 1953 → Carroll 1991 → Brundtland 1987",
      "Carroll 1991 → Bowen 1953 → Friedman 1970 → Brundtland 1987"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Den korrekte tidslinjen er: Bowen etablerer CSR (1953), Friedman kontrer med aksjonærmodellen (1970), Brundtland-rapporten 'Our Common Future' introduserer bærekraftig utvikling (1987), og Carroll lanserer CSR-pyramiden (1991)."
  },
  {
    "id": "q-SA-003",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Carrolls pyramide",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket nivå utgjør grunnlaget (bunnen) i Carrolls CSR-pyramide?",
    "options": [
      "Juridisk ansvar – å adlyde loven",
      "Etisk ansvar – å gjøre det rette",
      "Økonomisk ansvar – å være lønnsom",
      "Filantropisk ansvar – å være en god bedriftsborger"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "I Carrolls pyramide (1991) utgjør økonomisk ansvar bunnen. En bedrift må være lønnsom for å eksistere; uten økonomisk bærekraft kan den ikke oppfylle de øvrige ansvarsformene (juridisk, etisk, filantropisk)."
  },
  {
    "id": "q-SA-004",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Carrolls pyramide",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket nivå i Carrolls pyramide handler om frivillige bidrag som å støtte lokalsamfunnet og veldedighet?",
    "options": [
      "Økonomisk ansvar",
      "Juridisk ansvar",
      "Etisk ansvar",
      "Filantropisk ansvar"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "Det filantropiske nivået i Carrolls pyramide (1991) er det øverste og handler om frivillige bidrag – 'å være en god bedriftsborger' ved å yte ressurser til samfunnet og forbedre livskvalitet."
  },
  {
    "id": "q-SA-005",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Carrolls pyramide",
    "week": 8,
    "question": "Hva er den korrekte rekkefølgen på de fire nivåene i Carrolls CSR-pyramide, nedenfra og opp?",
    "options": [
      "Juridisk → Økonomisk → Filantropisk → Etisk",
      "Økonomisk → Juridisk → Etisk → Filantropisk",
      "Etisk → Økonomisk → Juridisk → Filantropisk",
      "Økonomisk → Etisk → Juridisk → Filantropisk"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Carrolls pyramide (1991) går nedenfra og opp: økonomisk ansvar (være lønnsom), juridisk ansvar (adlyde loven), etisk ansvar (gjøre det rette), og filantropisk ansvar (være en god bedriftsborger)."
  },
  {
    "id": "q-SA-006",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Friedman vs Freeman",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket utsagn oppsummerer Milton Friedmans syn på bedriftens samfunnsansvar (1970)?",
    "options": [
      "Bedrifter må balansere hensynet til alle interessenter",
      "Bedriftens eneste sosiale ansvar er å maksimere profitt innenfor lovens rammer",
      "Bedrifter må integrere samfunnsproblemer i kjernevirksomheten",
      "Bedrifter er institusjonalisert psykopati og må reguleres strengt"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Milton Friedman argumenterte i 1970 ('The Social Responsibility of Business is to Increase its Profits') at bedriftens eneste sosiale ansvar er å maksimere profitt innenfor lovens rammer. Slagordet 'The business of business is business' oppsummerer aksjonærmodellen."
  },
  {
    "id": "q-SA-007",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Friedman vs Freeman",
    "week": 7,
    "question": "Hva er hovedforskjellen mellom Friedmans og Freemans syn på virksomhetens ansvar?",
    "options": [
      "Friedman vektlegger miljø, mens Freeman vektlegger økonomi",
      "Friedman mener kun aksjonærene teller, mens Freeman mener alle interessenter teller",
      "Friedman er en interessentteoretiker, mens Freeman er en aksjonærteoretiker",
      "Friedman fokuserer på etikk, mens Freeman fokuserer på lønnsomhet"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Friedman (1970) representerer shareholder-modellen: ansvar utelukkende overfor aksjonærene. Freeman (1984) i 'Strategic Management: A Stakeholder Approach' utvidet ansvaret til alle interessenter – ansatte, kunder, eiere, leverandører, lokalsamfunn og samfunnet for øvrig."
  },
  {
    "id": "q-SA-008",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Friedman vs Freeman",
    "week": 7,
    "question": "I hvilket verk lanserte R. Edward Freeman stakeholder-teorien?",
    "options": [
      "'Capitalism and Freedom' (1962)",
      "'Strategic Management: A Stakeholder Approach' (1984)",
      "'The Corporation' (2004)",
      "'Social Responsibilities of the Businessman' (1953)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "R. Edward Freeman lanserte stakeholder-teorien i boken 'Strategic Management: A Stakeholder Approach' (1984). Verket utfordret tradisjonell tankegang om at bedriftens eneste formål er å maksimere avkastning for eierne."
  },
  {
    "id": "q-SA-009",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Stakeholder-teori (Mitchell)",
    "week": 6,
    "question": "Hvilke tre attributter bruker Mitchell, Agle og Wood (1997) til å klassifisere interessenter?",
    "options": [
      "Makt, legitimitet og hastverk",
      "Økonomi, etikk og lovgivning",
      "Makt, etikk og lønnsomhet",
      "Legitimitet, kompetanse og lojalitet"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Mitchell, Agle og Wood publiserte i 1997 'Toward a Theory of Stakeholder Identification and Salience'. Modellen bruker tre attributter: makt (evne til å tvinge gjennom vilje), legitimitet (sosialt akseptert krav) og hastverk/urgency (krav som er tvingende nødvendig)."
  },
  {
    "id": "q-SA-010",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Stakeholder-teori (Mitchell)",
    "week": 6,
    "question": "Hva kjennetegner en 'avgjørende' (definitive) interessent i Mitchells modell?",
    "options": [
      "Har bare makt",
      "Har makt og legitimitet, men mangler hastverk",
      "Har makt, legitimitet og hastverk – alle tre attributter",
      "Har bare legitimitet og hastverk"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Ifølge Mitchell, Agle og Wood (1997) er en avgjørende (definitive) interessent en som besitter alle tre attributter samtidig – makt, legitimitet og hastverk. Slike interessenter må prioriteres høyest av ledelsen."
  },
  {
    "id": "q-SA-011",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Stakeholder-teori (Mitchell)",
    "week": 6,
    "question": "I Mitchells modell, hva kalles en interessent som har legitimitet og hastverk, men mangler makt?",
    "options": [
      "Farlig (dangerous)",
      "Avhengig (dependent)",
      "Dominerende (dominant)",
      "Sovende (dormant)"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "I Mitchell, Agle og Wood (1997) sin modell kalles interessenter med kun legitimitet og hastverk for 'avhengige'. De har berettiget krav som haster, men trenger støtte fra andre med makt (f.eks. medier eller myndigheter) for å bli avgjørende."
  },
  {
    "id": "q-SA-012",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Institusjonell teori",
    "week": 6,
    "question": "Hvilke tre 'søyler' utgjør Richard W. Scotts rammeverk for institusjoner?",
    "options": [
      "Økonomisk, juridisk og etisk søyle",
      "Regulativ, normativ og kulturell-kognitiv søyle",
      "Makt, legitimitet og hastverk",
      "Intern, ekstern og global søyle"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Richard W. Scott deler institusjoner inn i tre søyler: regulativ (lover/regler – 'hva er lovlig?'), normativ (verdier/normer – 'hva er rett og rettferdig?') og kulturell-kognitiv (tatt-for-gitt-antakelser – 'hva er fornuftig?')."
  },
  {
    "id": "q-SA-013",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Institusjonell teori",
    "week": 6,
    "question": "Hva betyr begrepet 'institusjon' i institusjonell teori?",
    "options": [
      "En konkret organisasjon som en skole eller et sykehus",
      "Regler, normer og forventninger som styrer hvordan organisasjoner bør oppføre seg",
      "En myndighet som håndhever lover",
      "En fysisk bygning der offentlig virksomhet utøves"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "I institusjonell teori betyr 'institusjon' IKKE en organisasjon eller bygning, men de usynlige reglene, normene og forventningene i samfunnet. Det kan være formelle regler (lover), uformelle normer (tradisjoner) eller verdier og praksiser (Scott)."
  },
  {
    "id": "q-SA-014",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Isomorfisme og legitimitet",
    "week": 6,
    "question": "Hva beskriver begrepet 'isomorfisme' i institusjonell teori?",
    "options": [
      "Prosessen der organisasjoner blir mer like hverandre over tid som følge av institusjonelt press",
      "Prosessen der organisasjoner skiller seg fra hverandre for å oppnå konkurransefortrinn",
      "Den juridiske godkjenningen av en virksomhet",
      "Prosessen der bedrifter integrerer samfunnsproblemer i kjernevirksomheten"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Isomorfisme er prosessen der organisasjoner blir mer like hverandre over tid som et resultat av press fra institusjonene. Konformitetspresset gir likhet i form og struktur – organisasjoner tilpasser seg for å oppnå legitimitet."
  },
  {
    "id": "q-SA-015",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Isomorfisme og legitimitet",
    "week": 6,
    "question": "Ifølge Suchman (1995), hvordan defineres sosial legitimitet?",
    "options": [
      "Når en virksomhet følger alle relevante lover og forskrifter",
      "Når en virksomhet skaper høyest mulig avkastning for sine aksjonærer",
      "En generalisert oppfatning om at organisasjonens aktiviteter er ønskelige innenfor et sosialt konstruert system av normer og definisjoner",
      "Når en virksomhet får politisk støtte fra regjeringen"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Suchman (1995) definerer sosial legitimitet som 'en generalisert oppfatning eller antagelse om at organisasjonens aktiviteter er ønskelige, velegnede eller passende innenfor et sosialt konstruert system av normer, antagelser og definisjoner.' Dette står sentralt i institusjonell teori."
  },
  {
    "id": "q-SA-016",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "CSV (Porter & Kramer)",
    "week": 8,
    "question": "Hva er hovedideen bak Creating Shared Value (CSV) ifølge Porter og Kramer (2006)?",
    "options": [
      "Bedrifter skal donere en fast prosentandel av overskuddet til veldedighet",
      "Bedrifter skal skape økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer integrert i kjernevirksomheten",
      "Bedrifter skal kun fokusere på aksjonærverdi, og overlate samfunnsproblemer til myndighetene",
      "Bedrifter skal rapportere ESG-data til EU-taksonomien"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Porter og Kramer lanserte i 2006 Creating Shared Value (CSV) – en forretningsstrategi der bedrifter skaper økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer. I motsetning til tradisjonell CSR integreres samfunnsproblemene direkte i kjernevirksomheten."
  },
  {
    "id": "q-SA-017",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "CSV (Porter & Kramer)",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket av følgende er IKKE et av Porter og Kramers tre hovedprinsipper for å skape felles verdier (CSV)?",
    "options": [
      "Rekonfigurere produkter og markeder",
      "Redefinere produktivitetskjedene",
      "Støtte lokal klyngeutvikling",
      "Maksimere kortsiktig aksjonærverdi"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "Porter og Kramer (2006/2011) presenterer tre prinsipper for CSV: 1) rekonfigurere produkter og markeder, 2) redefinere produktivitetskjedene, og 3) støtte lokal klyngeutvikling. Maksimering av kortsiktig aksjonærverdi tilhører Friedmans aksjonærmodell (1970), ikke CSV."
  },
  {
    "id": "q-SA-018",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Eksternaliteter",
    "week": 8,
    "question": "Hva er en negativ eksternalitet?",
    "options": [
      "En ekstra avgift bedrifter må betale ved import",
      "En kostnad som påføres en tredjepart uten å reflekteres i markedsprisen",
      "En fordel som tilfaller bedriften ved samarbeid med myndighetene",
      "Et tap som oppstår ved feil prising av egne produkter"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "En negativ eksternalitet (Kap. 8.4) er en kostnad som påføres en tredjepart uten å reflekteres i markedsprisen. Eksempel: en fabrikk forurenser en elv – fiskerne lider tap, men fabrikkens produksjonskostnader inkluderer ikke denne skaden."
  },
  {
    "id": "q-SA-019",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Eksternaliteter",
    "week": 8,
    "question": "Hvilket av disse er et klassisk eksempel på en POSITIV eksternalitet?",
    "options": [
      "Forurensning fra en fabrikk",
      "Støy fra en byggeplass",
      "Vaksinasjon og utdanning",
      "Helseskader av tobakksrøyking"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Positive eksternaliteter gir fordeler til tredjeparter uten å reflekteres i markedsprisen. Klassiske eksempler er utdanning og vaksinasjon: hele samfunnet drar nytte av økt produktivitet, innovasjon og redusert smittespredning. Myndigheter bruker ofte subsidier for å fremme slike aktiviteter."
  },
  {
    "id": "q-SA-020",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Sosial pilar",
    "week": 10,
    "question": "Hva omfatter den INTERNE sosiale søylen i CSR?",
    "options": [
      "Bedriftens forhold til lokalsamfunnet gjennom filantropi og sponsing",
      "Bedriftens sosialpolitikk rettet mot egne ansatte – obligatorisk, avtalt og frivillig",
      "Bedriftens miljørapportering og ESG-data",
      "Bedriftens politiske bidrag til valgkamper"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Den interne sosiale søylen omhandler bedriftens sosialpolitikk rettet mot egne ansatte. Den deles i tre nivåer: obligatorisk (lovpålagt, f.eks. Arbeidsmiljøloven), avtalt (kollektive tariffavtaler via fagforeninger) og frivillig (ekte CSR-tiltak utover lov og tariff)."
  },
  {
    "id": "q-SA-021",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Sosial pilar",
    "week": 10,
    "question": "Hva er Cause-Related Marketing (CRM), illustrert ved American Express-Frihetsgudinnen-eksempelet (1983)?",
    "options": [
      "En markedsføringsstrategi der bedriften donerer en del av sine inntekter til et veldedig formål hver gang kunder kjøper produktet",
      "En kundeservicestrategi for å håndtere klager",
      "En intern CSR-strategi for å belønne ansatte",
      "En ren filantropisk donasjon uten kobling til salg"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Cause-Related Marketing (CRM) er en strategi der bedriften donerer en del av inntekter eller produkter til et veldedig formål hver gang kunder kjøper. American Express donerte 1 cent per kortbruk til restaureringen av Frihetsgudinnen i 1983 – ofte regnet som det første store CRM-eksempelet (genererte 1,7 mill. dollar)."
  },
  {
    "id": "q-SA-022",
    "category": "samfunn",
    "subtopic": "Virksomheters ansvar",
    "week": 6,
    "question": "Hva betegner 'kausalt ansvar' i diskusjonen om virksomheters ansvar (Kap. 5)?",
    "options": [
      "Den lovpålagte plikten til å følge regler",
      "Den moralske plikten til å handle rettferdig",
      "Ansvar basert på årsakssammenheng – hvem eller hva som forårsaket en hendelse",
      "Den offisielle rollen en leder har i organisasjonen"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Kausalt ansvar handler om årsakssammenheng – hvem eller hva som forårsaket en hendelse. Eksempel: forårsaker man en bilulykke, har man kausalt ansvar for skadene. Dette skilles fra moralsk (etisk plikt), juridisk (lovpålagt) og formelt ansvar (offisielle roller), jf. debatten mellom Peter French og Thurlow & Poyner om virksomheters moralske ansvar."
  },
  {
    "id": "q-VE-001",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Obligatorisk vs frivillig",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken av folgende kombinasjoner viser RIKTIG plassering av verktoy som henholdsvis OBLIGATORISK og FRIVILLIG?",
    "options": [
      "Obligatorisk: GRI og ISO 14001 — Frivillig: CSRD og Apenhetsloven",
      "Obligatorisk: Apenhetsloven og Regnskapsloven §3-3c — Frivillig: GRI og ISO 26000",
      "Obligatorisk: ISO 26000 og Code of Conduct — Frivillig: Grunnloven §112 og CSRD",
      "Obligatorisk: Svanemerket og Fairtrade — Frivillig: CSRD og Apenhetsloven"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Forelesningen skiller systematisk: OBLIGATORISKE verktoy er lover, forskrifter og rapporteringskrav (Apenhetsloven 2022, Regnskapsloven §3-3 a-c, CSRD, Grunnloven §112). FRIVILLIGE verktoy er ISO-standarder, GRI, miljomerker og Code of Conduct."
  },
  {
    "id": "q-VE-002",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Obligatorisk vs frivillig",
    "week": 12,
    "question": "Hvorfor finnes det IKKE ett globalt juridisk rammeverk for baerekraft?",
    "options": [
      "Fordi FN forbyr medlemslandene a vedta felles baerekraftslover",
      "Fordi baerekraftsbegrepet er for nytt — det ble forst definert i 2015",
      "Fordi baerekraft krever et nettverk av internasjonale avtaler, nasjonale lover, frivillige standarder, rapporteringsrammeverk og merkeordninger",
      "Fordi WTO har enerett pa a regulere internasjonale miljosporsmal"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Forelesningen understreker at baerekraft ikke kan reguleres av en lov — det krever et nett av rammeverk og verktoy. Baerekraftig utvikling i juridisk forstand knyttes til en rekke prinsipper med selvstendig juridisk status som tilsammen gir innhold til begrepet."
  },
  {
    "id": "q-VE-003",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Code of Conduct",
    "week": 12,
    "question": "Hva er en Code of Conduct (etiske retningslinjer)?",
    "options": [
      "En lovpalagt rapport som store foretak ma sende til EU-kommisjonen arlig",
      "En internasjonal ISO-standard for kvalitetsledelse som er sertifiserbar",
      "En bedrifts formelle erklaering om grunnleggende verdier og forretningsprinsipper — kan vaere detaljerte regler eller overordnede prinsipper",
      "Et tredjepartsverifisert miljomerke pa produktniva"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Code of Conduct er en bedrifts formelle erklaering om grunnleggende verdier og forretningsprinsipper. Den kan vaere detaljerte regler eller overordnede prinsipper, og inngar som FRIVILLIG tiltak i kategorien etiske retningslinjer."
  },
  {
    "id": "q-VE-004",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Code of Conduct",
    "week": 12,
    "question": "Hvilke av folgende formal er IKKE et primaert formal med en Code of Conduct?",
    "options": [
      "Hjelpe ansatte med etisk navigasjon og gi foringer for beslutninger",
      "Bidra til laering, engasjement og styrket omdomme",
      "Erstatte behovet for lovpalagt rapportering under CSRD",
      "Involvere interessenter — saerlig ansatte — i etiske vurderinger"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Code of Conduct er et FRIVILLIG verktoy og kan ALDRI erstatte obligatoriske lovkrav som CSRD. Formalet er etisk navigasjon, foringer for beslutninger, laering, engasjement og omdommebygging — i tillegg til a involvere interessenter."
  },
  {
    "id": "q-VE-005",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "ISO-standarder",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken ISO-standard dekker samfunnsansvar (people-pilaren) og er KUN VEILEDENDE (ikke sertifiserbar)?",
    "options": [
      "ISO 9001",
      "ISO 14001",
      "ISO 26000",
      "SA8000"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "ISO 26000 er standarden for samfunnsansvar (people-pilaren) og er IKKE sertifiserbar — kun veiledende. ISO 14001 (miljo) og ISO 9001 (kvalitet) er begge sertifiserbare. SA8000 dekker arbeidstakerrettigheter."
  },
  {
    "id": "q-VE-006",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "ISO-standarder",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken ISO-standard tilhorer PLANET-pilaren i triple bottom line og er sertifiserbar?",
    "options": [
      "ISO 9001 — kvalitetsledelse",
      "ISO 14001 — miljoledelse",
      "ISO 26000 — samfunnsansvar",
      "ISO 27001 — informasjonssikkerhet"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "ISO 14001 er standarden for miljoledelse (PLANET-pilaren: naturressurser, vann- og luftkvalitet, energi) og er sertifiserbar. ISO 9001 dekker kvalitet (profit), ISO 26000 dekker samfunnsansvar (people, ikke sertifiserbar)."
  },
  {
    "id": "q-VE-007",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "ISO-standarder",
    "week": 12,
    "question": "I ISO-trekanten (triple bottom line) — hvilken ISO-standard knyttes til PROFIT-pilaren?",
    "options": [
      "ISO 26000 — samfunnsansvar",
      "ISO 14001 — miljoledelse",
      "ISO 9001 — kvalitetsledelse",
      "ISO 45001 — arbeidsmiljo"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "ISO 9001 dekker kvalitetsledelse og knyttes til PROFIT-pilaren (okonomi: bunnlinje, kontantstrom). ISO 26000 = People, ISO 14001 = Planet. Skjaeringspunktene mellom de tre gir bearable, equitable, viable — som sammen utgjor SUSTAINABLE."
  },
  {
    "id": "q-VE-008",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "GRI",
    "week": 12,
    "question": "Hva er GRI (Global Reporting Initiative)?",
    "options": [
      "Et EU-direktiv som palegger borsnoterte selskaper a rapportere klimarisiko fra 2024",
      "Den mest brukte globale standarden for baerekraftsrapportering — frivillig, men brukt av over 10 000 virksomheter globalt",
      "En sertifiserbar ISO-standard for miljoledelse",
      "En norsk lov som krever aktsomhetsvurderinger i leverandorkjeden"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "GRI er den mest brukte globale standarden for baerekraftsrapportering. Den er FRIVILLIG, men brukt av over 10 000 virksomheter og regnes som det internasjonale 'felles spraket' for baerekraftsrapportering. Utvikles av en uavhengig internasjonal organisasjon."
  },
  {
    "id": "q-VE-009",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "GRI",
    "week": 12,
    "question": "Hva hjelper GRI virksomheter med a rapportere pa?",
    "options": [
      "Kun finansielle nokkeltall som omsetning og resultat",
      "Pavirkninger pa okonomi, miljo og mennesker pa en transparent og sammenlignbar mate",
      "Kun klimaforhold (utslipp av CO2 og andre klimagasser)",
      "Kun arbeidstakerrettigheter og leverandorkjedeforhold"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "GRI hjelper virksomheter rapportere sine pavirkninger pa OKONOMI, MILJO og MENNESKER pa en transparent og sammenlignbar mate. Dette dekker hele triple bottom line, ikke kun en pilar — og er derfor anses som det internasjonale felles spraket for baerekraftsrapportering."
  },
  {
    "id": "q-VE-010",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet",
    "week": 12,
    "question": "Hva betyr DOBBEL VESENTLIGHET (dobbel materialitet) i CSRD?",
    "options": [
      "At rapporten ma godkjennes bade av styret og av eksterne revisorer",
      "At bade pavirkningsvesentlighet (impact materiality) og finansiell vesentlighet ma vurderes — alle temaer som er vesentlige i minst ett av perspektivene inkluderes",
      "At bedriften ma rapportere bade pa norsk og engelsk",
      "At rapporteringen ma omfatte bade kortsiktige og langsiktige effekter — uten verdikjedeperspektiv"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Dobbel vesentlighet vurderer (1) hvordan virksomheten pavirker miljo/samfunn (impact materiality) OG (2) hvordan eksterne baerekraftsforhold pavirker virksomhetens okonomi (financial materiality). Alle temaer vesentlige i minst ett perspektiv inkluderes. Sentralt prinsipp i CSRD."
  },
  {
    "id": "q-VE-011",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet",
    "week": 12,
    "question": "Hvilket EU-direktiv ERSTATTER det tidligere NFRD (Non-Financial Reporting Directive)?",
    "options": [
      "CSDDD — Corporate Sustainability Due Diligence Directive",
      "SFDR — Sustainable Finance Disclosure Regulation",
      "CSRD — Corporate Sustainability Reporting Directive",
      "EUs taksonomi"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive) er EU-direktivet som erstatter NFRD og utvider kravene til baerekraftsrapportering. CSDDD gjelder aktsomhetsvurderinger, SFDR gjelder finanssektoren, og taksonomien er et klassifiseringssystem."
  },
  {
    "id": "q-VE-012",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "CSRD og dobbel vesentlighet",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken av folgende temaer DEKKES IKKE av CSRDs ESRS-rammeverk (E1-E5, S1-S4, G1)?",
    "options": [
      "E3 — Vann og marine ressurser",
      "S2 — Arbeidere i verdikjeden",
      "G1 — Forretningsetikk",
      "F1 — Finansielle derivater og hedging"
    ],
    "correct": 3,
    "explanation": "CSRDs ESRS-rammeverk dekker miljo (E1-E5: klima, forurensning, vann, biomangfold, ressursbruk), sosiale forhold (S1-S4: egen arbeidskraft, verdikjede, lokalsamfunn, forbrukere) og styring (G1: forretningsetikk). Det finnes ingen 'F1' — finansielle forhold hores hjemme i ordinaer finansrapportering."
  },
  {
    "id": "q-VE-013",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "EU Green Deal og taksonomien",
    "week": 12,
    "question": "Hva er hovedmalet med EUs Green Deal?",
    "options": [
      "A gjore Europa klimanoytralt innen 2050, med okonomisk vekst losrevet fra ressursbruk og 'ingen person eller sted utelatt'",
      "A samle alle europeiske ISO-standarder under ett felles paraply-rammeverk",
      "A erstatte alle nasjonale miljolover med EU-direktiver innen 2030",
      "A gi finansiell stotte til olje- og gassektoren i overgangsperioden"
    ],
    "correct": 0,
    "explanation": "Green Deal er EUs brede strategi for a gjore Europa klimanoytralt innen 2050. Tre hovedmal: (1) ingen netto utslipp av klimagasser innen 2050, (2) okonomisk vekst losrevet fra ressursbruk, (3) ingen person eller sted utelatt."
  },
  {
    "id": "q-VE-014",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "EU Green Deal og taksonomien",
    "week": 12,
    "question": "Hva er EUs taksonomi?",
    "options": [
      "Et rapporteringsformat for borsnoterte selskaper basert pa GRI-standarden",
      "Et klassifiseringssystem for baerekraftige okonomiske aktiviteter — del av EUs handlingsplan for baerekraftig finans",
      "En liste over forbudte kjemiske stoffer i forbrukerprodukter solgt i EU",
      "Et merkesystem for okologisk landbruk i EU-landene"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "EUs taksonomi er et klassifiseringssystem for baerekraftige okonomiske aktiviteter, og er en del av EUs handlingsplan for baerekraftig finans. Den er et av Green Deals tre hovedvirkemidler sammen med CSDDD (aktsomhetsvurdering) og CSRD/SFDR (rapportering)."
  },
  {
    "id": "q-VE-015",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Norske lover",
    "week": 12,
    "question": "Hva sier Grunnloven §112?",
    "options": [
      "Alle har rett til arbeid, hvile og verdige arbeidsforhold uten diskriminering",
      "Enhver har rett til et miljo som sikrer helsen, og til en natur der produksjonsevne og mangfold bevares. Naturens ressurser skal disponeres ut fra en langsiktig og allsidig betraktning som ivaretar denne rett ogsa for etterslekten",
      "Staten skal sikre at borsnoterte selskaper rapporterer pa klimarisiko innen 2030",
      "Norge skal vaere klimanoytralt innen 2050 og fase ut olje- og gassproduksjon innen 2040"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Grunnloven §112 sikrer enhvers rett til et miljo som sikrer helsen, og til en natur der produksjonsevne og mangfold bevares. Den setter krav om at naturens ressurser disponeres langsiktig og allsidig — ogsa for etterslekten. Sentral miljorettslig bestemmelse."
  },
  {
    "id": "q-VE-016",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Norske lover",
    "week": 12,
    "question": "Naar tradte Apenhetsloven i kraft, og hva er kjernekravet?",
    "options": [
      "1. januar 2020 — krever karbonregnskap for alle norske bedrifter",
      "1. juli 2022 — krever redegjorelse av aktsomhetsvurderinger for ansvarlige arbeidsforhold internt og i leverandorkjeden",
      "1. januar 2023 — krever sertifisering iht. ISO 14001 for alle borsnoterte selskaper",
      "1. juni 2024 — krever publisering av baerekraftsrapport iht. GRI-standarden"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Apenhetsloven (lov om virksomheters apenhet og arbeid med grunnleggende menneskerettigheter og anstendige arbeidsforhold) gjelder fra 1. juli 2022. Den krever redegjorelse av aktsomhetsvurderinger for ansvarlige arbeidsforhold internt OG i leverandorkjeden."
  },
  {
    "id": "q-VE-017",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Norske lover",
    "week": 12,
    "question": "Hvilken norsk lov ble allerede i 2014 utvidet med krav om redegjorelse om samfunnsansvar i arsberetningen (og fikk okte krav i 2023 om klimarisiko)?",
    "options": [
      "Apenhetsloven",
      "Forurensningsloven",
      "Regnskapsloven §3-3 a-c",
      "Naturmangfoldloven"
    ],
    "correct": 2,
    "explanation": "Regnskapsloven §3-3 a-c ble innfort i 2014 med krav om innhold i arsberetningen og redegjorelse om samfunnsansvar (obligatorisk for store bedrifter). I 2023 ble §3-3 c utvidet med krav om beskrivelse av klimarisiko og pavirkninger."
  },
  {
    "id": "q-VE-018",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "5-stegs implementering",
    "week": 16,
    "question": "Hva er den RIKTIGE rekkefolgen pa de fem stegene for implementering av baerekraft (Kap. 11)?",
    "options": [
      "Interessentdialog → Planlegging → Verifikasjon → Rapportering → Oppfolging",
      "Planlegging → Interessentdialog → Rapportering → Verifikasjon → Oppfolging",
      "Rapportering → Verifikasjon → Planlegging → Interessentdialog → Oppfolging",
      "Planlegging → Rapportering → Interessentdialog → Oppfolging → Verifikasjon"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "De fem implementeringsstegene gar i rekkefolgen: (1) Planlegging — strategi for/i baerekraft, (2) Interessentdialog — identifisere interessenter og verdier, (3) Rapportering — hva og hvordan vi maler, (4) Verifikasjon — tredjepartskontroll, (5) Oppfolging — kontinuerlig forbedring."
  },
  {
    "id": "q-VE-019",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "5-stegs implementering",
    "week": 16,
    "question": "Hva inneholder steg 2 'Interessentdialog' i implementeringsmodellen?",
    "options": [
      "Velge ISO-standard for sertifisering og bestille uavhengig revisjon",
      "Identifisere hvem virksomhetens viktigste interessenter er, hvilke verdier de vektlegger, og hvordan de vurderer bedriftens prestasjoner",
      "Sende inn arsrapporten til Brennoysundregistrene innen frist",
      "Lage en intern Code of Conduct og fa den signert av alle ansatte"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Steg 2 Interessentdialog handler om a kartlegge: (1) hvem virksomhetens viktigste interessenter er, (2) hvilke verdier de vektlegger, og (3) hvordan de vurderer bedriftens prestasjoner. Bygger pa interessentteori (Kap. 7) og er kritisk for dobbel materialitet i CSRD."
  },
  {
    "id": "q-VE-020",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "5-stegs implementering",
    "week": 16,
    "question": "Hvilket av folgende sporsmal bor en bedrift stille seg FOR den setter i gang implementeringsprosessen?",
    "options": [
      "Hvilken ISO-standard skal vi sertifiseres etter forst?",
      "Hvordan forstar var bedrift baerekraftsbegrepet, hva gjor vi allerede, hvilke eksterne standarder finnes, og hvem er ansvarlig internt?",
      "Hvor mye penger skal vi donere til veldedige formal i ar?",
      "Hvilken markedsforing skal vi bruke for a fremme baerekraftsprofilen?"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Forelesningens sjekkliste FOR oppstart krever at bedriften avklarer fire ting: (1) definisjon av baerekraft, (2) eksisterende policyer/praksis, (3) eksterne standarder (FN-mal, ISO m.fl.), og (4) intern struktur og ansvarsfordeling. Dette etablerer baseline for implementeringsprosessen."
  },
  {
    "id": "q-VE-021",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Miljomerker og verifikasjon",
    "week": 12,
    "question": "Hva er en MERKEORDNING (som Svanemerket eller Fairtrade)?",
    "options": [
      "En lovpalagt sertifisering pa selskapsniva som palegges store bedrifter via Regnskapsloven",
      "En type uavhengig autorisering og tredjepartsverifikasjon av et produkt",
      "En frivillig retningslinje for hvordan ansatte skal opptre i moter med kunder",
      "Et EU-direktiv som klassifiserer baerekraftige okonomiske aktiviteter"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "En merkeordning er en type uavhengig autorisering og tredjepartsverifikasjon av et PRODUKT. Eksempler: Svanemerket, Debio, Fairtrade, Nokkelhullet, Nyt Norge, Dyrevernalliansen. Merkeordninger er frivillige og opererer pa produktniva — ikke selskapsniva."
  },
  {
    "id": "q-VE-022",
    "category": "verktoy",
    "subtopic": "Miljomerker og verifikasjon",
    "week": 12,
    "question": "Hva er forskjellen mellom REVISJON og SERTIFISERING som former for tredjepartsverifikasjon?",
    "options": [
      "Revisjon er obligatorisk for alle bedrifter; sertifisering er kun for borsnoterte",
      "Revisjon er gjennomgang og kontroll av det etiske regnskapet, mens sertifisering er godkjenning i trad med en bestemt standard (f.eks. ISO 14001)",
      "Revisjon utfores av staten; sertifisering utfores av bedriften selv",
      "Revisjon gjelder kun finansielle forhold; sertifisering gjelder kun produkter"
    ],
    "correct": 1,
    "explanation": "Revisjon innebaerer a gjennomga og kontrollere det etiske regnskapet — en uavhengig kontroll. Sertifisering er en godkjenning som skal vaere i trad med en bestemt standard (f.eks. ISO 14001 er sertifiserbar, ISO 26000 er kun veiledende). Begge er former for tredjepartsverifikasjon."
  }
]