# SMF2290 – Uke 7 og Uke 8: Sammendrag og repetisjon

> Hovedkilde til eksamensrepetisjon for skriftlig eksamen mandag 1. juni 2026.
> Dekker: Stakeholder theory, historie fra etikk via CSR til bærekraft, FN og bærekraftsmålene (Kap. 6), samfunnsansvar, Carrolls pyramide, Friedman, Bakan, eksternaliteter (Kap. 8.4) og Porter/Kramers Creating Shared Value (Kap. 8.2).

---

## UKE 7 – Interessenter (Stakeholder Theory), historisk utvikling og FN

### 1. Tema og kontekst

Uke 7 dekker tre store tema:
1. **Stakeholder theory (interessentteori)** – hvem virksomheter er ansvarlige overfor og hvordan man kartlegger dem.
2. **Historien fra 1700-tallet til i dag** – hvordan tenkningen har beveget seg fra individuell etikk via CSR til moderne bærekraft.
3. **De forente nasjoner (FN) – Kapittel 6** – hvordan FN ble til, hva FN er, og FNs 17 bærekraftsmål.

Sammen gir uken det historiske, institusjonelle og analytiske rammeverket som hele faget hviler på. Det er disse "linsene" man bruker når man drøfter etiske, miljømessige og samfunnsmessige spørsmål.

### 2. Nøkkelbegreper med definisjoner

- **Interessent (stakeholder)**: En aktør (person, gruppe, organisasjon) som påvirker eller blir påvirket av en virksomhet og dens beslutninger.
- **Primære interessenter**: Ansatte, kunder, eiere, investorer, leverandører, lokalsamfunn. Disse har direkte, kontraktsbasert eller transaksjonsbasert relasjon til bedriften, og bedriften er normalt avhengig av dem for å overleve.
- **Sekundære interessenter**: Frivillige organisasjoner, aktivister, myndigheter, medier. Disse påvirker eller blir påvirket, men inngår ikke nødvendigvis i en direkte transaksjon med bedriften.
- **Kartlegging på 4 nivå (fra pensum)**:
  - **Nivå 1: Ansatte** – de som arbeider i bedriften
  - **Nivå 2: Direkte berørte** – kunder, leverandører, naboer, m.fl.
  - **Nivå 3: Indirekte berørte** – samfunn, miljø, fremtidige generasjoner
  - **Nivå 4: Virksomhetens globale ansvar** – globale verdikjeder, klima, menneskerettigheter på tvers av landegrenser
- **CSR (Corporate Social Responsibility) – Samfunnsansvar**: At bedrifter har ansvar utover ren profitt, overfor samfunn og miljø.
- **Bærekraftig utvikling (Brundtland 1987)**: «En utvikling som møter dagens behov uten å ødelegge fremtidige generasjoners evne til å tilfredsstille sine behov.»
- **Triple Bottom Line (John Elkington 1997)**: Tre bunnlinjer som må tilfredsstilles – **People, Planet, Profit**.
- **ESG**: Environmental, Social, Governance – rammeverket for å gjøre bærekraft målbart, rapporterbart og finansielt relevant.
- **Folkeretten**: Det internasjonale rettssystemet som FNs vedtak og avtaler bidrar til å forme; sier hva medlemsstater kan og ikke kan gjøre.
- **FNs bærekraftsmål (SDG)**: «Verdens felles arbeidsplan for å utrydde fattigdom, bekjempe ulikhet og stoppe klimaendringene innen 2030.» 17 mål og 169 delmål.

### 3. Teorier, modeller og rammeverk

#### A) Mitchells interessentmodell (lærebok s. 163)
Mitchells modell klassifiserer interessenter ut fra tre egenskaper – fremstilt som tre overlappende sirkler (Venn-diagram):

- **Makt (power)** – interessentens evne til å påvirke bedriften
- **Legitimitet (legitimacy)** – hvor berettiget kravet oppfattes som å være
- **Hastverk (urgency)** – hvor presserende kravet er

Kombinasjonene gir 7 typer interessenter:
1. **Sovende (kun makt)** – har makt, men ikke legitime krav eller hastverk
2. **Frivillig (kun legitimitet)** – legitime, men har verken makt eller hastverk
3. **Krevende (kun hastverk)** – presserende, men uten makt eller legitimitet
4. **Dominerende (makt + legitimitet)**
5. **Farlig (makt + hastverk)** – farlig fordi de kan handle uten å være legitime
6. **Avhengig (legitimitet + hastverk)** – avhengig av andre for å få makt
7. **Avgjørende (makt + legitimitet + hastverk)** – må prioriteres høyest

Bruksområde: Hjelpe ledelsen å prioritere mellom mange interessenter og bestemme hvem som krever umiddelbar oppmerksomhet.

#### B) Historisk utvikling – fra individuell etikk til systemisk bærekraft

Selv om foreleser sier «historien er ikke i pensum, men viktig å vite», er kronologien sentral for å forstå hvordan dagens begreper henger sammen. Sammendrag:

| Periode | Hovedstrømning | Sentrale navn / hendelser |
|---|---|---|
| **1700–1800** | Klassisk etikk og tidlig samfunnsansvar. Etikk forstås som **individets moralske ansvar**, ikke organisasjoners. | **Immanuel Kant (1724–1804)**: Pliktetikk, mennesket som mål i seg selv, grunnlag for menneskerettigheter. **Adam Smith (1723–1790)**: *The Theory of Moral Sentiments* (1759) – markeder må hvile på moral og tillit; ofte misforstått som «kun profitt». **Jeremy Bentham (1748–1832)**: Utilitarisme – størst mulig nytte for flest mulig. **John Stuart Mill (1806–1873)**: Videreutvikler utilitarismen; vekt på frihet og sosial rettferdighet. |
| **1800–tidlig 1900** | Industrialisering og sosialt ansvar. Bedrifter får makt → ansvar. Filantropi fra bedriftseiere. Forløperen til CSR. | Fabrikker, barnearbeid, dårlige arbeidsforhold, sosiale konflikter. Strømninger: sosialliberalisme, kristen sosialetikk, tidlig arbeidervern. **Robert Owen (1771–1858)**: humane arbeidsforhold. Tidlige fagforeninger. Filantropi fra Andrew Carnegie og John D. Rockefeller (USA). Eksempel: filmen *Sulis 1907*. |
| **1950–1970** | Fremveksten av CSR. Konflikten **profitt vs. ansvar** etableres. | **Howard R. Bowen (1953)** – *Social Responsibilities of the Businessman* – "**CSR-feltets far**". Kjernetanke: bedrifter har ansvar utover profitt. Etterkrigstid, sterk økonomisk vekst, fremvekst av multinasjonale selskaper. **FN etablert 24. oktober 1945**. Motstand: **Milton Friedman (1970)** – *"The business of business is business"* – bedriftens eneste ansvar er profitt innen lovens rammer. |
| **1970–1980** | Miljøbevissthet og systemkritikk. CSR utvides fra sosialt → også miljø. | **1972: Club of Rome** – *Limits to Growth*. **1972: FNs miljøkonferanse i Stockholm**. Oljekriser, miljøkatastrofer. Starten på bærekraftstenkning. |
| **1987** | **Bærekraft – det store paradigmeskiftet.** | **Brundtland-rapporten – Our Common Future** (FN-kommisjonen for miljø og utvikling, ledet av Gro Harlem Brundtland). Definisjon av bærekraftig utvikling. Knytter sammen økonomi, miljø og sosiale forhold. Bærekraft blir overordnet ramme for CSR. |
| **1990–2000** | Globalisering og institusjonalisering. | **Triple Bottom Line – John Elkington (1997)**: People, Planet, Profit. **1992: Rio Earth Summit**. **2000: UN Global Compact** – 10 prinsipper (menneskerettigheter, arbeidsliv, miljø, antikorrupsjon). Bedrifter blir eksplisitt inkludert i FNs arbeid. |
| **2010–2015** | ESG, rapportering og styring. | ESG-begrepet etableres. Bærekraft blir målbar, rapporterbar og finansiell. Standarder: **GRI**, **ISO 26000**, **Integrated Reporting**. Overgang fra frivillig ansvar → forventet praksis. |
| **2015–i dag** | FN, bærekraftsmål og systemendring. | **2015**: FNs bærekraftsmål (17 SDGs) og **Parisavtalen**. Systemisk bærekraft, verdikjeder, menneskerettigheter i leverandørkjeder. EU-reguleringer (CSRD, taksonomi). Fokus på human centricity, Industri 5.0, rettferdig omstilling. Bedrifter ses som **nøkkelaktører i samfunnsutvikling**. |

Foreleserens kortsammendrag (s. 25):
- 1700–1800 → Individuell etikk (Kant, Smith)
- 1800–1900 → Sosialt ansvar, filantropi
- 1950 → CSR etableres (Bowen)
- 1970 → Miljø og systemkritikk
- 1987 → Bærekraft (Brundtland)
- 1990–2000 → Triple Bottom Line, FN involveres
- 2010 → ESG og rapportering
- 2015–nå → FNs bærekraftsmål, regulering, systemendring

#### C) De forente nasjoner (FN) – Kapittel 6

- **Etablert 24. oktober 1945** rett etter andre verdenskrig. Etablert fordi verden ønsket å forhindre nye kriger og massive lidelser.
- FN jobber med tre hovedområder: **1) Fred og sikkerhet, 2) Bærekraftig utvikling, 3) Menneskerettigheter.**
- FN har tre roller:
  1. **Møteplass for medlemslandene**: Et sted der land møtes for å diskutere, kritisere hverandre og bli enige om hvilke regler som skal gjelde i internasjonal politikk. Organer: FNs generalforsamling, FNs sikkerhetsråd, FNs menneskerettighetsråd.
  2. **Organisasjon**: Egne ansatte og ledere; toppsjef er FNs generalsekretær (valgt for 5 år av gangen). Over 40 000 ansatte i FN-sekretariatet. Mange underorganisasjoner = «FN-systemet» / «FN-familien».
  3. **Dommer og skaper av internasjonale lover og regler**: Alle FNs vedtak (resolusjoner) og avtaler er med å forme **folkeretten**. FN/folkeretten er en moralsk dommer i internasjonal politikk – noen som påpeker hva som er rett og galt.

#### D) Brundtland-rapporten og FNs bærekraftsmål (SDG)

- 1972 Stockholm-konferansen → 1987 Brundtland-rapporten *Our Common Future* (Gro Harlem Brundtland) → millenniumsmålene → 2015 **17 bærekraftsmål** + Parisavtalen.
- Definisjon (Brundtland): «En utvikling som møter dagens behov uten å ødelegge fremtidige generasjoners evne til å tilfredsstille sine behov.»
- SDGene består av **17 mål og 169 delmål**, en felles global retning for land, næringsliv og sivilsamfunn.
- Modell s. 141 (i pensum): SDGene visualisert i en "bryllupskake" / 3-lags struktur:
  - **Biosphere (Planet)**: SDG 6 (rent vann), 13 (klima), 14 (liv i hav), 15 (liv på land) – grunnlaget.
  - **Society (People)**: SDG 1, 2, 3, 4, 5, 7, 11, 16 – hvile på biosfæren.
  - **Economy**: SDG 8, 9, 10, 12 – hviler på samfunn og biosfære.
  - **Partnership for the goals (SDG 17)** – toppen, binder alt sammen.
  - Poeng: Økonomien er innebygget i samfunnet, som igjen er innebygget i biosfæren – ikke tre likestilte søyler.
- Relaterte FN-avtaler om miljø og klima: Parisavtalen, FNs naturavtale, FNs klimakonvensjon, Kyotoprotokollen, Konvensjon om biologisk mangfold, Havrettskonvensjonen, Montrealprotokollen.

De 17 målene (kjenn dem på navnet):
1. No Poverty | 2. Zero Hunger | 3. Good Health & Well-being | 4. Quality Education | 5. Gender Equality | 6. Clean Water & Sanitation | 7. Affordable & Clean Energy | 8. Decent Work & Economic Growth | 9. Industry, Innovation & Infrastructure | 10. Reduced Inequalities | 11. Sustainable Cities & Communities | 12. Responsible Consumption & Production | 13. Climate Action | 14. Life Below Water | 15. Life on Land | 16. Peace, Justice & Strong Institutions | 17. Partnerships for the Goals.

GAPFRAME-modellen (vist på s. 40) "oversetter" 17 globale SDGer til **24 nasjonalt relevante issues** fordelt på fire dimensjoner: **Governance, Economy, Society, Planet** – brukes for å gjøre SDGer praktisk anvendbare for nasjoner og bedrifter.

### 4. Sentrale poeng / hovedargumenter

- **Bedrifter er ikke i et vakuum**: De påvirker og påvirkes av næringsliv, sivilt liv og myndigheter (s. 183 i lærebok).
- Etikk har **utvidet seg** fra individets moralske ansvar (1700-tallet) til virksomheters og hele systemers ansvar (2020-tallet).
- Det er en spenning mellom **profitt og ansvar** som forblir aktuell: Bowen vs. Friedman er en grunnleggende debatt som fortsetter.
- Bærekraft i dag er ikke lenger frivillig – det er **forventet praksis**, drevet av EU-regulering (CSRD, taksonomi), ESG-krav fra investorer, og menneskerettighetslovgivning (åpenhetsloven i Norge).
- FN spiller tre roller (møteplass, organisasjon, moralsk dommer/lovgiver) – og er den viktigste globale aktøren for bærekraftsarbeid.
- SDGene må forstås systemisk: økonomi er en del av samfunnet som er en del av biosfæren.
- Unge generasjoner som **Severn Cullis-Suzuki** (12 år, Rio 1992) og **Greta Thunberg** (16 år, New York 2019) har vært viktige stemmer i bærekraftsdebatten.

### 5. Eksempler nevnt

- **Sulis 1907** (norsk film) – illustrerer dårlige arbeidsforhold i tidlig norsk industri.
- **Andrew Carnegie og John D. Rockefeller** – tidlig amerikansk filantropi.
- **Robert Owen** – humane arbeidsforhold som tidlig CSR-forløper.
- **Tine og Equinor** – norske bedrifter som rapporterer på FNs bærekraftsmål (oppgave: hvilke SDGer velger de og hvorfor).
- **Severn Cullis-Suzuki** og **Greta Thunberg** – unge stemmer i bærekraftsbevegelsen.

### 6. Eksamen-relevans

- **Veldig sannsynlig**:
  - Definisjon av bærekraftig utvikling (Brundtland 1987).
  - Forklare forskjell på primære og sekundære interessenter; bruke 4-nivå-modellen.
  - Mitchells modell: makt, legitimitet, hastverk – bruke i case.
  - FNs 17 bærekraftsmål – forstå struktur (SDG-kaken biosphere/society/economy) og kunne argumentere for hvilke SDGer en gitt bedrift bør prioritere.
- **Sannsynlig**:
  - Plassere CSR-historiens hovedmilepæler kronologisk.
  - Forklare hvorfor FN ble etablert og hvilke tre roller FN har.
  - Triple Bottom Line (Elkington 1997) – People, Planet, Profit.
  - Diskutere spenningen Bowen vs. Friedman.

### 7. Mulige eksamenspørsmål – uke 7

1. **Hva er forskjellen på primære og sekundære interessenter? Gi minst 3 eksempler på hver.**  
   Skissesvar: Primære har direkte/transaksjonsbasert relasjon (ansatte, kunder, eiere, investorer, leverandører, lokalsamfunn). Sekundære påvirker/påvirkes uten direkte kontrakt (frivillige org., aktivister, myndigheter, medier).

2. **Forklar Mitchells modell for kartlegging av interessenter.**  
   Skissesvar: Tre attributter – makt, legitimitet, hastverk – kombineres til 7 kategorier (sovende, frivillig, krevende, dominerende, farlig, avhengig, avgjørende). De «avgjørende» (alle tre) må prioriteres høyest.

3. **Definer bærekraftig utvikling slik Brundtland-rapporten gjør, og forklar hvilke tre dimensjoner den knytter sammen.**  
   Skissesvar: Ordrett Brundtland-definisjon. Tre dimensjoner: økonomi, miljø, sosiale forhold. Bærekraft ble overordnet ramme for CSR.

4. **Hvilke tre roller har FN, og hva betyr det at FN er en «moralsk dommer»?**  
   Skissesvar: 1) Møteplass for medlemsland. 2) Organisasjon med egne ansatte. 3) Skaper folkeretten – sier hva som er rett/galt i internasjonal politikk gjennom resolusjoner og avtaler.

5. **Hva er FNs 17 bærekraftsmål, og hvordan kan en norsk bedrift som Equinor bruke dem strategisk?**  
   Skissesvar: SDG = «verdens felles arbeidsplan» til 2030. Equinor kan prioritere SDG 7 (ren energi), 13 (klima), 8 (anstendig arbeid), 9 (innovasjon). Brukes til prioritering, rapportering, kommunikasjon.

6. **Forklar Triple Bottom Line (Elkington 1997).**  
   Skissesvar: Tre bunnlinjer som må tilfredsstilles for bærekraft: Profit (langsiktig konkurranseevne), Planet (miljøhensyn), People (sosiale forhold, lokalmiljø, kultur).

7. **Hvorfor regnes Howard Bowen som CSR-feltets «far»?**  
   Skissesvar: Boken *Social Responsibilities of the Businessman* (1953) introduserte CSR som et normativt begrep – «hva bør en bedrift gjøre?» Bedrifter har moralsk ansvar utover profitt.

8. **Hva er den historiske utviklingen fra 1700 til i dag (kort skisse)?**  
   Skissesvar: Følg kronologien Kant/Smith → industrialisering/Owen → Bowen 1953 → Stockholm 1972 → Brundtland 1987 → Elkington TBL 1997 → ESG 2010 → SDG/Paris 2015.

9. **Forklar SDG-kaken (Stockholm Resilience Centre-modellen).**  
   Skissesvar: Økonomi ligger inne i samfunn som ligger inne i biosfære – ikke tre likestilte søyler. Biosfæren (SDG 6, 13, 14, 15) er grunnlaget alt hviler på.

10. **Drøft kort spenningen mellom Bowen (1953) og Friedman (1970).**  
    Skissesvar: Bowen: bedrifter har ansvar utover profitt. Friedman: «business of business is business», eneste ansvar er profitt innen loven. Konflikten preger CSR-debatten til i dag – løses delvis av CSV (uke 8).

---

## UKE 8 – Kapittel 8: Samfunnsansvar, Carrolls pyramide, Friedman, Bakan, eksternaliteter og CSV

### 1. Tema og kontekst

Uke 8 dekker hele kapittel 8 i læreboka og er kanskje den **viktigste uka for eksamensoppgaven om samfunnsansvar** (oppgave 3) og caseoppgaven (oppgave 4). Sentrale tema:

- Historien til CSR
- Carrolls CSR-pyramide (1991)
- Milton Friedmans aksjonærmodell
- Joel Bakan – "Den psykopatiske bedriften"
- Eksternaliteter (Kap. 8.4)
- Michael Porter & Mark Kramer – Creating Shared Value (CSV)

Hovedspørsmålet er: **Hvilket ansvar har bedrifter overfor resten av samfunnet?** Bedrifter er ikke i et vakuum – de er omgitt av næringsliv, sivilt liv og myndigheter (s. 183).

### 2. Nøkkelbegreper med definisjoner

- **CSR (Corporate Social Responsibility) – Samfunnsansvar**: Bedrifters ansvar for hvordan deres beslutninger påvirker samfunn og miljø, utover ren profitt.
- **Filantropi**: Frivillige bidrag/gaver til samfunnet (veldedighet). Industriellsamfunnets tidlige form for samfunnsansvar (Carnegie, Rockefeller).
- **Aksjonærmodell (Shareholder model)**: Friedmans syn – ledelsens ansvar er å maksimere avkastning til aksjonærene.
- **Eksternalitet (ekstern effekt)**: Kostnader eller fordeler som påvirker tredjeparter som ikke er direkte involvert i en økonomisk aktivitet, og som ikke reflekteres i markedsprisen.
  - **Negativ eksternalitet**: Skader/ulemper påført tredjepart (forurensning, støy, røyking).
  - **Positiv eksternalitet**: Fordeler skapt for tredjepart (utdanning, vaksinasjon, FoU).
- **CSV (Creating Shared Value)**: «En forretningsstrategi hvor bedrifter søker å skape økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer. I stedet for å betrakte samfunnsproblemer som eksterne til forretningsdriften, integreres disse problemene i kjernevirksomheten» (Porter & Kramer 2006).
- **Stakeholder theory (Freeman 1984)**: Boken *Strategic Management: A Stakeholder Approach* (1984) – at en bedrift har ansvar overfor alle som påvirkes av virksomheten, ikke bare eierne.
- **Samfunnsansvarlig forretningsdrift** (s. 200): «Å ta ansvar for de negative eksternalitetene som virksomheter skaper – med andre ord å sørge for at virksomheten har en positiv nettoeffekt på samfunnet.»

### 3. Teorier, modeller og rammeverk

#### A) Howard Bowen – "The Father of CSR" (1953)
- Boken *Social Responsibilities of the Businessman* (1953).
- Bedrifter har et **moralsk ansvar** for hvordan deres beslutninger påvirker samfunnet.
- Viktige prinsipper:
  - Ledere må vurdere samfunnets forventninger og verdier.
  - CSR er ikke bare økonomi, men en **etisk forpliktelse**.
  - Bedrifter skal bidra til samfunnets beste, ikke bare profitt.
- Han introduserte CSR som et **normativt begrep**: «Hva bør en bedrift gjøre?»

#### B) Milton Friedman (1970) – «The Social Responsibility of Business is to Increase its Profits»
- **Hovedpoeng**: Bedrifters eneste samfunnsansvar er å maksimere profitt **innenfor lovens rammer** og respekt for grunnleggende spilleregler.
- Bedrifter har **ingen moralsk plikt** til å bidra til sosiale formål utover det som er nødvendig for lønnsom drift.
- Alt annet er å «bruke eiernes penger til egne formål» og dermed en form for «skattlegging uten legitimitet».
- Det er **markedet, ikke bedriftene, som skal løse samfunnsproblemer**.
- Ledelsens ansvar = skape høyest mulig avkastning til aksjonærene.
- Nøkkelord: **Aksjonærmodell, minimalistisk CSR, økonomisk ansvar, profit first.**

#### C) R. Edward Freeman – Stakeholder Theory (1984)
- Amerikansk filosof og professor i forretningsetikk.
- Boken *Strategic Management: A Stakeholder Approach* (1984).
- Et av de mest innflytelsesrike bidragene i moderne ledelse og CSR.
- Argument: Bedrifter har ansvar overfor alle interessenter, ikke bare aksjonærer – motvekt til Friedman.

#### D) Carrolls CSR-pyramide (1991) – KJERNEMODELL

Archie B. Carrolls modell fra **1991** (s. 188 i læreboka). CSR består av **fire nivåer**, organisert som en pyramide nedenfra og opp:

```
                    /\
                   /  \
                  / FA \    Frivillig/filantropisk ansvar
                 /------\   "Være en god bedriftsborger"
                / Etisk  \
               / ansvar   \  "Være etisk"
              /------------\
             / Juridisk    \  "Adlyde loven"
            /  ansvar       \
           /----------------\
          /  Økonomisk        \  "Være lønnsom"
         /   ansvar (grunnlag) \
        /______________________\
```

| Nivå | Type ansvar | Krav | Forklaring fra pyramiden |
|---|---|---|---|
| 1 (bunn) | **Økonomisk ansvar** | Vær lønnsom | "Grunnlaget som alt annet hviler på." Bedriften må være lønnsom – ellers kan den ikke eksistere. |
| 2 | **Juridisk ansvar** | Adlyd loven | "Loven er samfunnets kodifisering av rett og galt. Følg spillets regler." Bedriften må følge lover og regler i landet den opererer i. |
| 3 | **Etisk ansvar** | Vær etisk | "Forpliktelse til å gjøre det som er riktig og rettferdig. Ikke skade." Bedriften bør gjøre «det rette» – selv når loven ikke krever det (rettferdig handel, sikre arbeidsforhold, ikke grønnvasking). |
| 4 (topp) | **Filantropisk / frivillig ansvar** | Vær en god bedriftsborger | "Yte ressurser til samfunnet, forbedre livskvalitet." Frivillige bidrag: gaver, støtte til lokalmiljøet. |

Kort oppsummering: Carroll kombinerer **økonomiske krav, juridiske krav, etiske normer og frivillig samfunnsbidrag** i en helhetlig CSR-modell. Modellen ble publisert i 1991 og er fortsatt en av de mest brukte CSR-rammeverkene.

Sammenheng med pensum: Carroll bygger på Bowen (1953), tar inn både Friedmans økonomiske ansvar (nivå 1) og bredere samfunnsforpliktelser (nivå 3 og 4) – og forsøker dermed å integrere ulike syn.

#### E) Triple Bottom Line – Elkington (1997)

Rammeverk som definerer tre bunnlinjer en bedrift må tilfredsstille for bærekraftig utvikling:

| Profitt (Økonomisk fremgang) | Planet (Miljømessig ansvar) | People (Sosiale forhold) |
|---|---|---|
| Ha et langsiktig perspektiv, forbli konkurransedyktig og skape økonomisk verdi. | Sikre at bedriftens aktivitet tar hensyn til miljøet og strebe etter kontinuerlige forbedringer. | Ta hensyn til lokalmiljø og samfunnet ellers. Inkludere sosiale, kulturelle og politiske spørsmål relevant for kjernevirksomheten. |

#### F) Michael Porter & Mark Kramer – Creating Shared Value (CSV, 2006/2011) – Kap. 8.2

- **Argument**: Næringslivets interesser kan bli sammenfallende med samfunnets overordnede interesser – vi kan skape **felles verdier**.
- **Definisjon CSV**: Bedrifter skaper økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer. Samfunnsproblemer er ikke eksterne, men integreres i kjernevirksomheten.
- **Tre hovedprinsipper for CSV i praksis**:
  1. **Rekonfigurere produkter og markeder**: Utvikle produkter som adresserer sosiale behov (helse, ernæring, miljøvern) og samtidig skape økonomisk verdi.
  2. **Redefinere produktivitetskjedene**: Forbedre verdiskapingen gjennom hele forsyningskjeden via ressurseffektivitet, miljøpåvirkning og arbeidstakerforhold.
  3. **Støtte lokal klyngeutvikling**: Investere i lokalsamfunnene man opererer i (utdanning, infrastruktur, småbedrifter) for å skape et støttende økosystem.

- **CSR vs. CSV**:
  - CSR er ofte drevet av **eksternt press** og handler om å gi tilbake til samfunnet **ved siden av kjernevirksomheten**.
  - CSV er en **integrert del** av bedriftens strategi – kobler samfunnsforbedring direkte til økonomisk verdiskaping.

#### G) Joel Bakan (2004) – «The Corporation: Den maniske jakten på makt og profitt»

- Boken (og filmen) *The Corporation* (2004) – ble fulgt opp av *The New Corporation: How "Good" Corporations are Bad for Democracy*.
- **Sitat (s. 177)**: «Store bedrifter aldri kan fremme, men tvert imot alltid vil tendere til å undergrave samfunnets beste. Han mener imidlertid ikke at dette er noen slags naturlov. Grunnen til at det er slik, er at vi har lagt til rette for dette gjennom de lovene og retningslinjene som regulerer forretningsdrift i vår tid.»
- Argument: Bedrifter fungerer som **institusjonalisert psykopati**. På grunn av juridisk struktur og mål **søker bedrifter uansett å maksimere profitten**, selv om det skader samfunnet og miljøet.
- Bedrifter har fått fremtredende plass i samfunnet, men ofte med begrenset ansvar i forhold til deres store makt.
- Løsning: **Demokratisk styring og myndigheters tilsyn** for å temme den «psykopatiske» naturen.
- Bakan er motpolen til Friedman – og en kritikk av at lovverket ikke kompenserer for bedriftenes makt.

#### H) Eksternaliteter (Kap. 8.4) – KJERNETEMA

**Definisjon**: «Økonomiske eksternaliteter, også kjent som "eksternaliteter" eller "eksterne effekter," refererer til kostnader eller fordeler som påvirker tredjeparter som ikke er direkte involvert i en økonomisk aktivitet.»

En eksternalitet oppstår når en økonomisk aktivitet påvirker en annen aktivitet på en måte som **ikke fremgår av markedstransaksjonene** (priser, kostnad).

To typer:

**Negative eksternaliteter**
- Oppstår når en økonomisk aktivitet **påfører kostnader på andre** uten at disse kostnadene reflekteres i markedsprisen.
- Eksempler: forurensning fra fabrikker, støy fra byggeplasser, helserisiko fra røyking.
- Konkret eksempel: Når en fabrikk forurenser en elv, påvirker det fiskerne og lokalsamfunnet negativt, men fabrikkens produksjonskostnader inkluderer ikke denne skaden.

**Positive eksternaliteter**
- Oppstår når en økonomisk aktivitet **gir fordeler til andre** uten at disse fordelene reflekteres i markedsprisen.
- Eksempler: utdanning, vaksinasjon, FoU-aktiviteter.
- Konkret eksempel: Når en person blir utdannet, kan hele samfunnet dra nytte av økt produktivitet og innovasjon, men kostnadene for utdanning dekkes ikke nødvendigvis av samfunnet.

**Løsninger for eksternaliteter** (politiske/myndighetsverktøy):
1. **Reguleringer og lover**: Begrense negative eksternaliteter (miljøreguleringer, utslippsgrenser).
2. **Skatter og avgifter**: Ilegge skatter/avgifter på aktiviteter som skaper negative eksternaliteter (f.eks. karbonavgift).
3. **Subsidier og insentiver**: Gi subsidier for aktiviteter som skaper positive eksternaliteter (utdanningstilskudd, forskningsstipender).

**Lærebokens definisjon av samfunnsansvarlig forretningsdrift (s. 200)**:
> «Samfunnsansvarlig forretningsdrift vil si å ta ansvar for de negative eksternalitetene som virksomheter skaper – med andre ord å sørge for at virksomheten har en positiv nettoeffekt på samfunnet.»

Dette knytter eksternaliteter direkte til CSR: målet er **redusere negative eksternaliteter og øke positive** = **positiv nettoeffekt**.

### 4. Sentrale poeng / hovedargumenter

- **CSR har utviklet seg fra «filantropi → strategi → globalt interessefelt»** ("from giving money to strategy to global interest"). Fra rene gaver, til strategisk integrering, til globale verdikjede-perspektiver.
- **Carrolls pyramide** er den klassiske CSR-modellen: gir et språk for å diskutere ulike nivåer av ansvar.
- **Spenning Bowen ↔ Friedman**: Etisk plikt utover profitt vs. profitt innenfor loven – fortsatt aktuell debatt.
- **Bakan** representerer kritisk perspektiv: bedrifter er strukturelt amoralske og trenger ekstern regulering.
- **Eksternaliteter er kjernen i samfunnsansvarsdebatten**: Hvis bedriftens markedspris ikke fanger opp samfunnskostnader (forurensning), må noen «ta regningen» – det er der CSR/regulering kommer inn.
- **Porter & Kramer (CSV)** tilbyr en syntese: gjør samfunnsansvar til en **strategisk konkurransefordel** ved å integrere samfunnsproblemer i kjernevirksomheten.

### 5. Eksempler nevnt

- **Hoff (Gjøvik) – Rekonfigurere produkter og markeder (CSV)**: Sunnere produkter som skaper både helse og marked. Saltreduksjon, vegetabilske/plantebaserte produkter (Liv Laga-burgeren). Forretningsverdi: Hoff vokser i helse- og grønne segmenter. Samfunnsverdi: bedre folkehelse.
- **Yara – Redefinere produktivitetskjedene (CSV)**: Presisjonsgjødsel og digital agronomi. Yara N-Sensor måler lysrefleksjon og beregner gjødselbehovet i sanntid. Bønder bruker **mindre gjødsel**, får **høyere avlinger** og **lavere utslipp**. Resultat: bedre klima + økt matproduksjon + økt salg av digitale tjenester = felles verdiskaping.
- **Den Lille Nøttefabrikken (Brynild) – Støtte lokal klyngeutvikling (CSV)**: "Nøtter som nytter"-programmet i Mosambik. Direkte samarbeid med cashewbønder (bedre priser), planting av over 1 million cashewtrær, støtte til barnehager, opplæring i bærekraftig produksjon, miljøvennlige praksiser. Skaper felles verdi for bedrift og lokalsamfunn.
- **Forurensende fabrikk som påvirker fiskere i en elv** – klassisk negativ eksternalitet.
- **Vaksinasjon og utdanning** – klassisk positiv eksternalitet.
- **SUV-eksempel (oppgave)**: SUV (gjennomsnittsvekt over 2 tonn vs. ca. 1850 kg snittbil) → negative eksternaliteter (mer utslipp, slitasje på vei, dødeligere i ulykker).

### 6. Eksamen-relevans

- **Veldig sannsynlig (kjernepensum)**:
  - **Carrolls pyramide (1991)** – kunne forklare alle fire nivåene og bruke modellen i case. Eksamen-klassiker.
  - **Eksternaliteter (positive vs. negative)** – identifisere, klassifisere og foreslå løsninger (regulering, skatt, subsidier). Kobles til samfunnsansvar.
  - **CSV (Creating Shared Value)** – Porter & Kramer – kunne forklare og skille fra CSR.
  - **CSR vs. CSV – forskjell og sammenheng.**
  - **Friedman vs. Bowen / Friedman vs. Freeman** – drøfte spenningen.
- **Sannsynlig**:
  - Bruke Carrolls pyramide til å analysere en konkret bedrift (case).
  - Joel Bakan – den «psykopatiske bedriften» – som kritisk perspektiv.
  - Triple Bottom Line.
  - Definere samfunnsansvarlig forretningsdrift (s. 200) – «positiv nettoeffekt».

### 7. Mulige eksamenspørsmål – uke 8

1. **Forklar Carrolls CSR-pyramide og dens fire nivåer. Hvilket nivå er grunnlaget, og hvorfor?**  
   Skissesvar: Pyramide fra 1991. Nivå 1 økonomisk ansvar (være lønnsom – grunnlaget alt hviler på), nivå 2 juridisk (følge loven), nivå 3 etisk (gjøre det rette, ikke skade), nivå 4 filantropisk (gi tilbake). Økonomisk ansvar er grunnlaget fordi en bedrift som ikke er lønnsom ikke kan eksistere og dermed ikke kan oppfylle de andre ansvarsformene.

2. **Hva er forskjellen på en positiv og en negativ eksternalitet? Gi minst to eksempler på hver.**  
   Skissesvar: Negative = kostnader påført tredjepart utenfor markedspris (forurensning, røyking, støy). Positive = fordeler skapt for tredjepart (utdanning, vaksinasjon, FoU). Definisjon fra kap. 8.4.

3. **Hvilke tre verktøy kan myndighetene bruke for å håndtere negative eksternaliteter?**  
   Skissesvar: Reguleringer/lover (utslippsgrenser), skatter/avgifter (karbonavgift), subsidier/insentiver (kun for positive). Eksempler.

4. **Drøft påstanden: "Bedriftens eneste samfunnsansvar er å maksimere profitt." (Friedman 1970)**  
   Skissesvar: Friedmans argument (aksjonærmodell, markedet løser samfunnsproblemer, lovens rammer). Motargumenter fra Bowen (moralsk plikt), Freeman (interessentmodell), Carroll (etisk og filantropisk nivå), Bakan (uten regulering blir bedrifter psykopatiske). Konklusjon studenten kan ta selv – men bør vise begge sider.

5. **Forklar Creating Shared Value (CSV) av Porter og Kramer (2006). Hvordan skiller CSV seg fra tradisjonell CSR?**  
   Skissesvar: CSV = forretningsstrategi der bedrifter skaper økonomisk verdi samtidig som de løser samfunnsmessige utfordringer; integreres i kjernevirksomheten. CSR er ofte eksternt presset og ved siden av kjernevirksomheten – CSV kobler samfunnsforbedring direkte til verdiskaping. Tre prinsipper: rekonfigurere produkter/markeder, redefinere produktivitetskjedene, støtte lokal klyngeutvikling.

6. **Gi tre konkrete eksempler på norske bedrifter som driver CSV, og forklar hva som gjør det til CSV.**  
   Skissesvar: Hoff (sunnere produkter → folkehelse + nye markeder), Yara (presisjonsgjødsel → mindre utslipp + mer salg), Den Lille Nøttefabrikken (Mosambik: bedre priser til bønder, planting av trær, barnehager → samfunnsverdi + leverandørsikkerhet). Felles: samfunnsproblem løses som del av kjernestrategien, ikke som filantropi.

7. **Hva mener Joel Bakan med "den psykopatiske bedriften"? Er du enig?**  
   Skissesvar: Bakan (2004): bedrifter er institusjonalisert psykopati pga. juridisk struktur og mål om profittmaksimering – uten å bry seg om skade på samfunn/miljø. Ikke en naturlov, men resultat av lovverket. Løsning: demokratisk styring og tilsyn. Drøftende svar: kan kombineres med Friedman-kritikk og argument om at Bakan-perspektivet rettferdiggjør sterk regulering og CSR-krav.

8. **Forklar lærebokens definisjon av samfunnsansvarlig forretningsdrift (s. 200) og knytt den til begrepet eksternaliteter.**  
   Skissesvar: «Å ta ansvar for de negative eksternalitetene som virksomheter skaper – med andre ord å sørge for at virksomheten har en positiv nettoeffekt på samfunnet.» Bedrifter må redusere negative eksternaliteter (forurensning, dårlige arbeidsforhold) og øke positive (kompetanse, lokal verdiskaping). CSR knyttes dermed direkte til økonomisk teori om markedsavvik.

9. **Beskriv historien til CSR fra 1800-tallet til i dag.**  
   Skissesvar: 1800-tall: industriell revolusjon, bekymring for arbeidsmiljø, sosial del; samt filantropi (Carnegie, Rockefeller). 1950-tall: begrepet CSR lanseres av Bowen 1953. 1960–70: økt sosial bevissthet, myndigheter formaliserer CSR. 1980–90: operasjonalisering, stakeholder-teori, forretningsetikk, globalisering. 2000+: integrering – miljø, sosialt og økonomisk aspekt – ESG, SDG, EU-regulering.

10. **Drøft hvordan Carrolls pyramide kan brukes til å analysere en konkret bedrift (f.eks. Equinor eller Tine).**  
    Skissesvar: Strukturer drøftingen etter de fire nivåene. Økonomisk: lønnsomhet, verdiskaping. Juridisk: regulering (petroleumsloven, åpenhetsloven). Etisk: klimaansvar, menneskerettigheter i leverandørkjeder, ikke grønnvasking. Filantropisk: kulturstøtte, lokalbidrag. Vis hvordan pyramiden tvinger frem strukturert analyse.

---

## KOBLINGER OG SYNTESE PÅ TVERS AV UKE 7 OG 8

Disse to ukene utgjør **det teoretiske ryggraden** for hele faget. Mulig syntese på eksamen:

- **Interessentteori (uke 7) ↔ Carrolls etiske/filantropiske ansvar (uke 8)**: Hvem skal bedriften ta ansvar for? Mitchells modell hjelper å identifisere; Carroll forteller hvilket nivå av ansvar.
- **Eksternaliteter (uke 8) ↔ Bærekraftig utvikling (uke 7)**: Negative eksternaliteter (klimagassutslipp) er **det operative bærekraftproblemet** – Brundtlands definisjon krever at vi internaliserer disse.
- **Friedman (uke 7+8) ↔ Bakan (uke 8) ↔ Porter/Kramer (uke 8)**: Tre posisjoner i samme debatt:
  - Friedman: profitt løser alt (markedstillit).
  - Bakan: profittjakt blir psykopatisk uten regulering (markedssvikt).
  - Porter/Kramer: profitt og samfunnsverdi kan og bør forenes (CSV).
- **FNs bærekraftsmål (uke 7) ↔ CSV (uke 8)**: SDGene gir konkrete områder hvor bedrifter kan skape «shared value» (helse → SDG 3, ren energi → SDG 7, anstendig arbeid → SDG 8 osv.).
- **Triple Bottom Line (uke 7) ↔ Carrolls pyramide (uke 8)**: Begge er rammeverk for å forstå bredere bedriftsansvar; TBL fokuserer på resultatdimensjoner (people/planet/profit), Carroll på ansvarsnivåer.

---

## KJERNEFAKTA TIL HURTIGREPETISJON

| Navn | Årstall | Bidrag |
|---|---|---|
| Adam Smith | 1759 | *The Theory of Moral Sentiments* – markeder krever moral og tillit |
| Immanuel Kant | 1724–1804 | Pliktetikk, menneskerettigheter |
| Bentham / Mill | 1700/1800-tall | Utilitarisme – størst nytte for flest mulig |
| Robert Owen | 1771–1858 | Humane arbeidsforhold (tidlig CSR) |
| Howard Bowen | 1953 | *Social Responsibilities of the Businessman* – "CSR-feltets far" |
| Milton Friedman | 1970 | "The business of business is business" – aksjonærmodell |
| Brundtland-rapporten | 1987 | *Our Common Future* – definisjon bærekraftig utvikling |
| Carroll | 1991 | CSR-pyramide (4 nivåer) |
| John Elkington | 1997 | Triple Bottom Line (People, Planet, Profit) |
| R. Edward Freeman | 1984 | *Strategic Management: A Stakeholder Approach* |
| Mitchell et al. | 1997 | Interessentmodell (makt, legitimitet, hastverk) |
| FN-etablering | 1945 | 24. oktober – etter andre verdenskrig |
| Stockholm-konferansen | 1972 | FNs første miljøkonferanse |
| Club of Rome | 1972 | *Limits to Growth* |
| Rio Earth Summit | 1992 | Klima og miljø |
| UN Global Compact | 2000 | 10 prinsipper |
| Joel Bakan | 2004 | *The Corporation* – institusjonalisert psykopati |
| Porter & Kramer | 2006 / 2011 | Creating Shared Value (CSV) |
| FNs SDGer | 2015 | 17 mål, 169 delmål, frist 2030 |
| Parisavtalen | 2015 | Klimaavtale |

| Begrep | Kjernedefinisjon |
|---|---|
| Bærekraftig utvikling | Møte dagens behov uten å ødelegge fremtidige generasjoners muligheter |
| Primær interessent | Direkte relasjon (ansatte, kunder, eiere, investorer, leverandører, lokalsamfunn) |
| Sekundær interessent | Indirekte (frivillige org., aktivister, myndigheter, medier) |
| Negativ eksternalitet | Kostnader påført tredjepart utenfor markedspris |
| Positiv eksternalitet | Fordeler skapt for tredjepart utenfor markedspris |
| CSR | Bedriftens samfunnsansvar utover profitt |
| CSV | Skape økonomisk og samfunnsmessig verdi samtidig – integrert i kjernevirksomheten |
| ESG | Environmental, Social, Governance – målbar bærekraft |
| TBL | Triple Bottom Line: People, Planet, Profit |
| Samfunnsansvarlig forretningsdrift | Ta ansvar for negative eksternaliteter – positiv nettoeffekt på samfunnet |

