# Uke 17 - Eksamen og oppsummering

## Eksamensinformasjon

- **Vurderingsordning:** Skriftlig skoleeksamen
- **Karakter:** Bokstavkarakterer A-F
- **Dato:** 01.06.2026 (mandag)
- **Tid:** 09:00
- **Varighet:** 4 timer
- **System:** Inspera Assessment
- **Hjelpemiddel:** Kode E
- **Sted:** Campus Gjøvik (fysisk oppmøte, skrives på PC)
- Campus- og nettstudenter har samme eksamen

## Eksamensstruktur

4 oppgaver, hver vektet 25% (ca 1 time per oppgave):

| Oppgave | Tema | Format |
|---|---|---|
| 1 | Etikk | 3–5 mindre spørsmål |
| 2 | Bærekraft | 3–5 mindre spørsmål |
| 3 | Samfunnsansvar | 3–5 mindre spørsmål |
| 4 | Case-drøfting | Lengre drøftingsoppgave med teori |

## Eksempler på eksamensspørsmål (fra Uke 17)

### Oppgave 1 – Etikk
- Hva er forskjellen mellom etiske og moralske dilemmaer?
- Hva er forskjellen mellom pliktetikk og konsekvensetikk?
- Hvorfor bør bedrifter ha etiske kodekser i praksis?
- Reflekter rundt dagens etiske utfordringer som bedrifter møter.

### Oppgave 2 – Bærekraft
- Forklar forskjellen mellom bærekraft og sirkulær økonomi, og gi eksempler.
- Reflekter over de tre hovedpillarene i bærekraft og gi eksempler på konkrete løsninger.
- Forklar hvordan en bedrift kan implementere bærekraft i praksis.
- Drøft konkrete eksempler fra norsk næringsliv hvor bærekraft har hovedfokus.

### Oppgave 3 – Samfunnsansvar
Tilsvarende struktur som 1-2.

### Oppgave 4 – Case (eksempel)
> Nylig har du fått rollen som bærekraftsansvarlig i et selskap som driver med oljeprosessering. Du ønsker å integrere bærekraft i de daglige aktivitetene i selskapet, samtidig som du ønsker å endre produktet selskapet produserer. Du er en del av et stort selskap og må forholde deg til obligatorisk rapportering under CSRD fra EU. Hvordan vil du tilnærme deg denne problematikken, hvilke teorier, temaer og erfaringer du har lært vil du bruke, og hvordan vil du forklare fremgangsmåten din?

**Svar-format:** Redegjør for teori (du velger selv), redegjør for ett eller flere alternativer (du velger selv). Drøft case i lys av teoriene. Svar med bruk av teorier, begreper fra pensum.

---

## Kjernebegreper fra oppsummeringen

### Moral vs. Etikk

| Moral | Etikk |
|---|---|
| Personlige og felles oppfatninger av hva som er rett og galt i omgang mellom mennesker | Systematisk refleksjon over hva som er rett og galt i omgang mellom mennesker |
| Ikke et fag | Et fag |
| Læres gjennom omgang med andre mennesker | Læres gjennom studier og trening i å anvende prinsipper og begreper |

> **Sitat:** "Det viktigste er ikke å kunne alle teorier og prinsipper, men å utvikle etisk bevissthet og evne til refleksjon!"

### Etiske teorier

- **Konsekvensetikk** vs. **«ikke-konsekvensetikk»**
- **Dygdsetikk** (Aristoteles) – fokus på karakter og dyder
- **Pliktetikk** (Kant) – fokus på plikt og regler
- **Utilitarisme** (Mill) – fokus på nytte for flest mulig

### Kvalnes – Navigasjonshjulet (s. 258) – VIKTIG!

Verktøy for etisk refleksjon ved beslutninger. Spør «Hva gjør du?» fra 6 perspektiver:

| Perspektiv | Spørsmål |
|---|---|
| **Juss** | Er det lovlig? |
| **Identitet** | Er det i samsvar med verdiene våre? |
| **Moral** | Er det riktig? |
| **Omdømme** | Beholder vi vår troverdighet? |
| **Økonomi** | Lønner det seg? |
| **Etikk** | Lar det seg begrunne? |

### 6 medisinsk-etiske prinsipper (gjelder også næringslivet)

1. **Likhetsprinsippet** – The principle of equality
2. **Autonomiprinsippet** – Respect for autonomy
3. **Velgjørenhetsprinsippet** – Beneficence
4. **Ikke-skade-prinsippet** – Non-maleficence
5. **Rettferdighetsprinsippet** – Justice
6. **Føre-var-prinsippet** – The precautionary principle

### Triple Bottom Line (s. 147)

Bærekraft som balanse mellom:
- **Planet** – Environmental Performance
- **People** – Social Performance
- **Profit** – Economic Performance

Snitt = Sustainability

### Svak vs. Sterk bærekraft (s. 139)

Sentralt skille for å forstå hvor «strenge» bærekraftskrav stilles. Krever balanse mellom People, Planet, Profit.

### Planetens tåleevne (s. 142)

Diagram over jordens tålegrenser:
- Klima, biologisk mangfold, genetisk mangfold, funksjonelt mangfold, arealutnyttelse
- Utnytting av ferskvannsressurser, fosfor, nitrogen
- Forsuring av havet, partikkelforurensning, ozonlaget, kjemisk forurensning

Flere grenser er **overskredet** (rød sone).

### Sirkulær økonomi (s. 144)

Modell der man bruker mindre råmaterialer, gir mindre avfall og lavere utslipp.

Sirkel: Råmaterialer → Bærekraftig design → Produksjon → Distribusjon → Forbruk/Gjenbruk/Reparasjon → Innsamling → Restavfall → Resirkulering → tilbake til Råmaterialer

### Carrolls pyramide (1991, s. 188)

Pyramide med 4 nivåer (nedenfra):

1. **Økonomisk ansvar** – «Vær lønnsom». Grunnlaget som alt annet hviler på.
2. **Juridisk ansvar** – «Adlyd loven». Følg spillets regler.
3. **Etisk ansvar** – «Vær etisk». Forpliktelse til å gjøre det som er riktig og rettferdig. Ikke skade.
4. **Filantropisk/frivillig ansvar** – «Vær en god bedriftsborger». Yte ressurser til samfunnet, forbedre livskvalitet.

### Samfunnsansvar (CSR)

> CSR er ansvaret selskaper påtar seg for miljø, samfunn og mennesker som påvirkes av virksomheten, **utover** det som er lovpålagt.

### CSR vs. CSV

| CSR (Corporate Social Responsibility) | CSV (Creating Shared Value) |
|---|---|
| Drevet av eksternt press | Integrert del av bedriftens strategi |
| Gir tilbake til samfunnet **ved siden av** kjernevirksomheten | Kobler samfunnsforbedring direkte til økonomisk verdiskaping |
| Fokus på filantropi og samfunnsengasjement | Søker felles verdi for både bedrift og samfunn |

### Eksternaliteter (kap. 8.4)

> Kostnader eller fordeler som påvirker tredjeparter som ikke er direkte involvert i en økonomisk aktivitet.

- Oppstår når markedstransaksjonene (priser, kostnad) ikke fanger opp effekten
- **Positive** eksternaliteter – påvirker tredjepart positivt
- **Negative** eksternaliteter – påvirker tredjepart negativt

### Virksomheters ansvar (4 typer)

- **Moralsk ansvar**
- **Juridisk ansvar**
- **Kausalt ansvar**
- **Formelt ansvar**

### Stakeholder-teori (Kap. 7, s. 163)

> Interessentteorien tar utgangspunkt i at god virksomhetsledelse handler om å balansere hensynet til alle som påvirkes av eller påvirker virksomheten.

**Mitchell, Agle & Wood-modellen (3 attributter):**
- **Makt (Power)**
- **Legitimitet (Legitimacy)**
- **Hastverk (Urgency)**

7 typer interessenter basert på hvilke attributter de har:
1. Sovende (kun makt)
2. Frivillig (kun legitimitet)
3. Krevende (kun hastverk)
4. Dominerende (makt + legitimitet)
5. Farlig (makt + hastverk)
6. Avhengig (legitimitet + hastverk)
7. Avgjørende (alle tre)

**Prosess:** 1) Kartlegge, 2) Dialog

### Institusjonell teori

- **Institusjoner** – Strukturer og mekanismer i samfunnet som påvirker organisasjoner, inkludert lover, regler, normer og kulturelle koder.
- **Isomorfisme** – Prosessen der organisasjoner blir mer like hverandre over tid som et resultat av press fra institusjonene.
- **Legitimitet** – Organisasjoners behov for å bli anerkjent som gyldige og akseptable av samfunnet og andre aktører.

> Institusjonell teori hjelper oss med å forstå hvorfor organisasjoner oppfører seg på bestemte måter og hvordan de tilpasser seg endringer i sitt miljø.

### Sosial søyle

**Intern sosial søyle:**
- Obligatorisk sosialpolitikk for bedriften (Lover, reguleringer, Arbeidsmiljøloven osv.)
- Avtalt sosialpolitikk (kollektive avtaler, fagforeninger)
- Frivillig sosialpolitikk (CSR)

**Ekstern sosial søyle (lokalsamfunn):**
- Filantropi
- Cause Related Marketing
- osv.

### Samfunnsansvarlige investeringer (SRI)

> SRI – Social Responsible Investments – en investeringsstrategi som integrerer etiske, miljømessige og sosiale betraktninger i beslutningen.

Mål: finansiell lønnsomhet, men tar hensyn til ikke-finansielle kriterier.

- **Standard investeringsstrategi:** 3 faktorer – avkastning × risiko × tid (likviditet)
- **SRI:** 1 faktor til – samfunnsansvar

### Motvekst / Degrowth

Økonomisk, sosial og filosofisk bevegelse som utfordrer ideen om uendelig økonomisk vekst som en nødvendighet for samfunnets fremgang.

Fire kjernedimensjoner:
- **Ressursbevissthet:** Redusere overforbruk og fremme sirkulær økonomi
- **Rettferdighet:** Økt sosial likhet og rettferdig fordeling av ressurser
- **Lokalisering:** Støtte lokale samfunn og økonomier i stedet for globalisering
- **Livskvalitet:** Skifte fra materialistisk velstand til immaterielle verdier (helse, fellesskap, natur)

> Motvekst handler ikke nødvendigvis om å stanse all økonomisk utvikling, men om å reflektere over hvordan vi kan leve bedre med mindre og på en måte som respekterer planetens grenser.

### Samfunnsansvar og bærekraft – Implementering

5 steg:
1. **Planlegging**
2. **Interessentdialog**
3. **Rapportering**
4. **Verifikasjon**
5. **Oppfølging**

### Obligatoriske vs. frivillige rammeverk

- **Obligatorisk:** lover, regulering, rapportering
- **Frivillige:** ISO-standarder, GRI (Global Reporting Initiative), miljømerker

### EU – Green Deal og CSRD

- **Green Deal:** Bred strategi for å gjøre Europa klimanøytralt innen 2050
- **CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive):** Spesifikk lovgivning som fokuserer på rapportering av bærekraftig praksis i selskaper

EUs overgang fra Green Deal til CSRD representerer en utvikling i hvordan bærekraftsmål implementeres og overvåkes.

## Karaktersystem

| Symbol | Betegnelse | Beskrivelse |
|---|---|---|
| A | Fremragende | Fremragende prestasjon som klart utmerker seg. Svært god vurderingsevne og stor grad av selvstendighet. |
| B | Meget god | Meget god prestasjon. Meget god vurderingsevne og selvstendighet. |
| C | God | Jevnt god prestasjon som er tilfredsstillende på de fleste områder. God vurderingsevne og selvstendighet på de viktigste områdene. |
| D | Nokså god | En akseptabel prestasjon med noen vesentlige mangler. Viss grad av vurderingsevne og selvstendighet. |
| E | Tilstrekkelig | Tilfredsstiller minimumskravene, men ikke mer. Liten vurderingsevne og selvstendighet. |
| F | Ikke bestått | Tilfredsstiller ikke faglige minimumskrav. Manglende vurderingsevne og selvstendighet. |

## Anbefalt eksamensforberedelse (Martina)

- PPT fra forelesning (se video)
- Svar på spørsmålene på Blackboard
- Les pensum
- Skriv notater fra dette
- Les eksempler i avisen

## Tips til drøftingsoppgavene

Bra akademisk besvarelse kjennetegnes av:
- Bruk av relevante begreper
- Presisjon
- Klar struktur
- Akademisk språk
- Bruk av teorier og begreper fra pensum
- Klare, faglige og presise forklaringer
